Reč urednika

ePUB, nove rubrike i marketing

U prošlom broju smo vas pitali da li želite ePUB izdanje LiBRE! časopisa. Odziv nije bio veliki ali interesovanja jeste bilo. Zato smo odlučili da ovaj broj pored standardnog PDF izdanja ima i probno ePUB izdanje. Kao i sa nultim brojem časopisa i za probni broj ePUB-a nam je bitnije da sagledamo izvodljivost i potrebu za ovakvim izdanjem nego da kvalitet samog izdanja dovedemo do savršenstva. Neminovno je da će se u ePUB izdanju ovog broja potkrasti i neke greške ali smatramo da ćemo uz vašu pomoć naći pravi i najprimereniji format za ovo izdanje, naravno, ukoliko se ispostavi da postoji interesovanje za njim.

Za ePUB izdanje se spremamo već duže vreme, pa smo na vaš zahtev mogli već u ovom broju da ponudimo i ovakvo izdanje. Što se tiče zahteva za novim temama i rubrikama tu već stvari idu malo sporije. Imajte razumevanje za sporost u reagovanju na vaše zahteve. Naša organizacija više liči na tromu korporaciju nego na fleksibilno malo preduzeće. Od vašeg zahteva do naše realizacije nama treba minimalno 2 meseca. U prvom mesecu razmatramo da li uopšte možemo sa postojećim kadrom da odgovorimo na vaš zahtev. Ukoliko možemo, tek u narednom mesecu se stiče mogućnost da se dogovorimo oko detalja kao što su: forma, rubrika, potrebno vreme i podela konkretnih zadataka, da bismo na kraju realizovali vaš zahtev. Možda ćemo se u budućnosti malo bolje organizovati, možda će i redakcija biti veća pa ćemo moći brže da reagujemo i realizujemo nove teme, ali za sada vas molimo za više strpljenja.

Marketing ostaje „rak rana“ projekta. Postojeći članovi redakcije već imaju previše obaveza u realizaciji časopisa da bi mogli ozbiljnije da se posvete marketingu. Zato smo odlučili da otvorimo konkurs za nove članove redakcije koji bi se isključivo bavili osmišljavanjem novih marketinških akcija koje bi imale za cilj širenje informacija o postojanju ovog projekta kako bi postepeno uvećavali mesečni tiraž. Zašto? Veći tiraž → veća motivacija autora za rad → više autora → veći kvalitet časopisa → još veći tiraž… Veliki tiraž → veći uticaj na javno mnjenje, a to nam je jedan od ciljeva.

Zato, ako mislite da možete da pomognete u marketingu časopisa, javite se na našu već poznatu adresu elektronske pošte: libre@lugons.org.

Do čitanja.

LiBRE! tim 

LiBRE! sadržaj

LiBRE! vesti

Puls slobode

Dan slobode softvera

Istorijat domaćih FLOSS zajednica: LUGoNS

Predstavljamo

Unity Web Apps

FLOSS medija plejeri - 3. deo

Kako da?

Mala škola Scribusa - 3. deo

Oslobađanje

Nesvakidašnja okruženja rane površi

Libre oFfice kancelarijski paket

Dobro došli na slobodnu teritoriju - 2. deo: Slobodni medija plejeri

Slobodni profesionalci

Ratovi editora

Internet, mreže i komunikacije

E-kriminal - 2. deo: Razlika između fizičkog i cyber kriminala

Sam svoj majstor

Web programiranje: Jinja2 šabloni

GNU/Linux DAW - 3. deo: Komponente

Mobilni kutak

Google Maps za Android

Smešne strane

LiBRE! vesti

Ubuntu One
17. avgust 2012

Pojavio se nezvanični Ubuntu One Client za Mac OSX sa sličnim opcijama kao u zvaničnom Ubuntu One Clientu za Linux. Do sada su Mac korisnici upravljali podacima u Ubuntu One oblaku samo preko web interfejsa. Za sada su zvanični klijenti dostupni na Linuxu, Windowsu i Androidu.

Koristan link:
http://www.omgubuntu.co.uk/2012/08/new-mac-app-brings-ubuntu-one-to-os-x

GIMP
24. avgust 2012

Objavljen je GIMP 2.8.2, prva nadogradnja nove stabilne verzije GIMP-a. Počevši od ove verzije, stabilna izdanja GIMP-a će uvek imati paran broj mikro verzije.

Koristan link:
http://www.gimp.org/

Ubuntu
26. avgust 2012

Objavljena je nadograđena verzija poslednjeg Ubuntu 12.04 LTS operativnog sistema, pod oznakom 12.04.1. Ovakva izdanja postoje jer paketi na instalacionom disku zastarevaju, a zakrpe i nadogradnje se gomilaju. Tokom svojeg petogodišnjeg života, 12.04 će imati još 3 ovakve nadogradnje: 7. februara 2013, sredinom 2013. i 24. januara 2014.

Koristan link:
http://www.ubuntu.com/

Linuks
28. avgust 2012

Linuks slavi dvadeset i prvi rođendan.

Koristan link:
http://www.linuxzasve.com/dvadeset-i-prvi-rodendan-linuxa

System Rescue CD
4. septembar 2012

System Rescue CD u verziji 3 je dostupan za preuzimanje. Ova distribucija je bazirana na Gentoo Linuxu i opremljena je samo alatima potrebnim za oporavak sistema ili podataka. Osim konzolnog, dostupno je i grafičko okruženje.

Koristan link:
http://www.sysresccd.org/SystemRescueCd_Homepage

Gimp magazin
5. septembar 2012

Izašao je prvi broj Gimp magazina. Časopis je besplatan i objavljen pod licencom CC-AT-SA 2.5. Želimo im sreću i mnogo uspeha u daljem radu! Osim GIMP magazina i našeg časopisa LiBRE!, pogledajte i Full Circle i Blender Art.

Koristan link:
http://gimpmagazine.org/

OpenSUSE
5. septembar 2012

Objavljen je OpenSUSE 12.2. Nakon dva meseca rada na stabilizaciji, ubrzavanju i uključivanju novih tehnologija, stabilna verzija „zelenog“ je dostupna za preuzimanje.

Koristan link:
http://www.opensuse.org/en/

Puls slobode

Dan slobode softvera

Autor: Zlatan Vasović

Uvod

Dan slobode softvera (engl: Software Freedom Day - SFD) je godišnja proslava slobodnog softvera širom sveta. Dan slobode softvera je osmišljen da upozna javnost sa slobodnim softverom.

Zvanično se SFD obeležava od 2004. godine i te godine je održan 28. avgusta uz učešće 12 zajednica slobodnog softvera. Od tada pa sve do 2009. godine, broj timova koji učestvuju u manifestaciji stalno je rastao (700 timova iz 90 zemalja). Zbog posledica svetske ekonomske krize, broj aktivnih timova se smanjio 2010. godine. Već 2011. godine dolazi ponovo do poboljšanja i povećanja broja timova koji učestvuju u manifestaciji. Ovu statistiku možete videti u tabeli događaja.

Tabela 1. Događaji

SFI

Software Freedom International (SFI) je neprofitna organizacija koja je zvanični organizator Dana slobode softvera i pravno lice koje upravlja donacijama, ugovorima i računovodstvom SFD-a. SFI je oslobođen od poreza u SAD, gde je i registrovan, tako da su donacije za SFD oslobođene od poreza. Ime „Software Freedom International“ je izabrano da bi se ime organizacije razlikovalo od imena samog događaja koji se organizuje (Software Freedom Day).

Sam dan

Svaki događaj je prepušten lokalnim timovima da ga organizuju. Prethodno registrovani timovi dobijaju besplatni promotivni paket od SFI-a čime SFI pomaže sam događaj. SFD Wiki (http://wiki.softwarefreedomday.org/) sadrži pojedinačne stranice timova koje opisuju njihove planove. Događaj nije uniforman i razlikuje se od tima do tima koji samostalno osmišljavaju konferencije o FLOSS-u, radionice, igre, diskusije i InstallFestove (http://en.wikipedia.org/wiki/Linux_User_Group#Installfests).

Sponzori

Zvanični sponzori SFD-a su: Canonical Ltd. (http://www.ubuntu.com), Google (http://code.google.com), Linode (http://www.linode.com), Lemote (http://www.lemote.com/en), Linux Magazine (http://www.linux-magazine.com), Ubuntu User (http://www.ubuntu-user.com), Linux Journal (http://www.linuxjournal.com), Admin Magazine (http://www.admin-magazine.com), Smart Developer (http://www.smart-developer.com), FreeBSD (http://www.freebsd.org//), Joomla! (http://www.joomla.org), Free Software Foundation (http://www.fsf.org) i Free Software Foundation Europe (http://www.fsfe.org). Nekadašnji sponzori su: IBM (http://www.ibm.com) i Sun Microsystems (http://www.oracle.com/us/sun/index.htm), koga je nažalost kupio Oracle.

Dan slobode softvera u Srbiji

Dan slobode softvera se u Srbiji prvi put održao 2007. godine u Novom Sadu. 2008. godine je bio ponovo održan u Novom Sadu, 2009. je bio održan u Nišu i Prištini a 2010. samo u Nišu. 2011. godine se, na žalost, nije održao u našoj zemlji. Ove godine će se Dan slobode softvera u Srbiji održati po peti put.

Informacije o događaju:

Mesto održavanja: Beograd, O3ONE galerija

Datum: Subota, 15. septembar

Vreme: 13-17č predavanje, 17-19č neformalno druženje

Okupljanje članova zajednica u 12:00č.

Zajednice koje će prisustvovati:

Mozilla Srbija,

Ubuntu Srbija,

Linuks Mint Srbija,

LibreOffice Srbija,

Wikimedia Srbija,

LiBRE! tim,

LUGoNS i

Slackware Srbija.

Svoju podršku su dali:

neformalna grupa SUNCE,

Bitcoin.rs,

Piratska partija (logistička podrška) i

SrboDroid tim.

Predviđen program

Uvod u FLOSS: 10-15 minuta;

Upotreba slobodnog softvera u svakodnevnom životu: 15 minuta;

Upotreba slobodnog softvera u preduzećima: 15 minuta;

Dijalog zajednica i interakcija sa publikom: 60 minuta;

Međusobno druženje i

Deljenje diskova (CD) sa slobodnim softverom.

Korisni linkovi:

[1] http://www.softwarefreedomday.org/
[2] https://www.facebook.com/events/115803835234720/
[3] https://plus.google.com/u/0/events/ctfpa2lk29vtmuvubigfap44q7o/113435203219531945163
[4] http://tweetvite.com/event/sfdsrbija// tag: #SlobodeSoftvera
[5] https://pinterest.com/pin/320459329704591004/
[6] http://www.b92.net/tehnopolis/aktuelno.php?yyyy=2012&mm=09&nav_id=639848
[7] http://www.baguje.com/2012/09/dan-slobode-softvera-u-srbiji-34384.html
[8] http://www.zaneupucene.com/dan-slobode-softvera-u-srbiji/
[9] http://www.mycity.rs/Domaca-IT-scena/Dan-slobode-softvera-u-Srbiji.html
[10] http://www.sk.rs/forum/showthread.php?t=83512
[11] http://slackware-srbija.org/forum/viewtopic.php?f=10&t=1584
[12] http://slackware-srbija.org/index.php/vesti/1-slackware-srbija/75-dan-slobode-softvera-u-srbiji-15092012
[13] http://mozilla-srbija.org/vesti/dan-slobode-softvera-u-srbiji/
[14] https://www.lugons.org/Members/gbranko/vesti/software-freedom-day
[15] https://forum.lugons.org/cgi-bin/yabb2/YaBB.pl?num=1346135588/
[16] http://forum.ubuntu-rs.org/Thread-dan-slobode-softvera-u-srbiji
[17] http://forum.mint-srbija.com/topic/991-dan-slobodnog-softvera-u-srbiji/

LUGoNS

LUGoNS – Linux User Group of Novi Sad (Grupa korisnika GNU/Linux operativnog sistema u Novom Sadu), je jedna od najstarijih Linuks zajednica na našim prostorima. Geografski naziv zajednice je odavno prevaziđen, pa su mnogi članovi zajednice i izvan Novog Sada.

LUGoNS je nastao iz ideje, kao i sve dobre stvari na ovom svetu. Miloš Krasojević - milobit – jedan od osnivača LUGoNS-a, 90-tih godina je otišao u Nemačku gde se prvi put susreo sa Linuksom, odakle i potiče njegova strast i „zaluđenost“ istim. Kroz učenje i rad na Mannheim Univerzitetu, stiče bogato znanje kao i pomoć i podršku prijatelja u godinama koje slede. U to vreme upoznaje Nikolu Kavečana sa kojim ostvaruje svoje prve ideje i krajem dvadesetog veka nastaje ns-linux.org.

U godinama koje slede nižu se brojni prijatelji i saradnici koji su radili na jačanju LUGoNS-a: Danica Novaković – kaneolopa, Nikola Novaković – dreamerns, Nikola Kotur – kotnik, Goran Mekić – meka, Dani Laslo – nsd, Velibor Glišin – bobus, Slobodan Sredojević – ssl, Lazar Stričević – lucky, Žarko Živanov – zzare… Broj saradnika i prijatelja LUGoNS-a iz dana u dan raste sve više te ih je gotovo nemoguće sve nabrojati.

2005. godine sajt LUGoNS-a je imao odličnu posećenost. Tada je organizovano i prvo okupljanje korisnika a na veliko iznenađenje organizatora kafić Sting je bio mali da primi sve koji su došli. To je bio znak da je vreme da LUGoNS postane zvanična zajednica, nakon čega su se i registrovali.

Odmah nakon toga otvoren je forum, laboratorija, počela su predavanja i edukacija ljudi o slobodnom softveru, programiranju, tehnologijama. Organizovane su brojne prezentacije, skupovi, LID-ovi (Linux Install Day) u okviru LUGoNS hacker spacea.

Iza LUGoNS-a su projekti prevoda na srpski jezik SlackBooka i Gentoo handbooka, vodiča „Kako postati haker“, itd. LUGoNS takođe radi na priključivanju Tor exit nodeu i popularizaciji Tor tehnologije. Osim prevodilačkih projekata tu su i slobodne dopisne liste (free-lists.net), virtuelna učionica o programiranju i GNU/Linux operativnom sistemu kao i brojna predavanja na fakultetima.

U radu na svim ovim projektima LUGoNS-u je značajno pomogla infrastruktura. Osim web servera po njihovoj volji, raspolažu i mail serverom, git repozitorijumima, wikijem, blogovima, planetom, servisima za rad na programerskim projektima - trac i redmine kao i mnogim drugim. Svi ovi servisi su na raspolaganju svim članovima LUGoNS-a koji imaju ideju i voljni su da je razvijaju. Između ostalog, ovako je LUGoNS i pomogao projektu LiBRE!.

Da ne bude da samo rade, članovi LUGoNS-a umeju i da se druže. Posle perioda uspavanosti, proteklih godinu dana se situacija ponovo zagreva i postaje sve zanimljivije. Okupljanja (planirana i neplanirana) su sve češća. Neka od bitnijih mesta koje će svaki gost LUGoNS-a verovatno da obiđe su Gusan, Bezec, Vanesa, Sting, a nekada ranije i CK13. Oni koji su posetili LUGoNS se verovatno dobro sećaju ovih mesta. I članovi LUGoNS-a odlaze u goste, recimo neki članovi su posetili CCC (Chaos Communication Congress) – hakerski kongres koji se održava u Nemačkoj, Defcon u Las Vegasu a neki su se družili sa kolegama iz Hrvatske na konferenciji DORS/CLUC u Zagrebu. Bili su kolektivno i u Beogradu u više navrata.

Zbog svih onih koji su nesebično pružali podršku LUGoNS-u svih ovih godina, LUGoNS jača i širi se iz dana u dan. Svi zainteresovani su dobrodošli da se pridruže LUGoNS-u. Rad i aktivnosti LUGoNS zajednice možete pratiti na:

Zvaničnoj stranici LUGoNS-a: https://www.lugons.org/
Forumu LUGoNS zajednice: https://forum.lugons.org/cgi-bin/yabb2/YaBB.pl
LUGoNS planeti: https://planet.lugons.org/
LUGoNS wiki stranici: https://wiki.lugons.org/doku.php

Takođe su dostupni i putem IRC-a:

IRC server: irc.freenode.net kanal: #lugons

LUGoNS tim 

Predstavljamo

Unity Web Apps

Autor: Zlatan Vasović

Ubuntu Unity se razvija veoma brzo. Unity Web Apps je jedno od većih (i veoma inovativnih) unapređenja. Sajtovi uz pomoć Web Appsa postaju web-bazirani programi poput onih koje možemo videti u Firefoxu, Chrome/Chromiumu i još nekim web pregledačima. Uz Web Apps stižu i novi Unity Lensevi (Unity sočiva), Google Docs (i dalje se koristi ovo ime, mada ne znamo zašto, imajući u vidu da se ovaj servis odavno zvanično zove Google Drive) i Photos. Kao i kod drugih sočiva, možete filtrirati rezultate prilikom pretrage. Nas je ova funkcija zainteresovala pa smo je isprobali.

Podržani sajtovi

Unity Web Apps podržava sledeće web servise:

Vesti:

BBC News (bbc.co.uk/news),

CNN News (edition.cnn.com),

Yahoo! News (news.yahoo.com/),

Google News (news.google.com),

Yandex News (news.yandex.ru),

Google Reader (google.com/reader),

Reddit (reddit.com) i

NewsBlur (newsblur.com).

Servisi elektronske pošte:

Gmail (mail.google.com),

Yahoo! Mail (mail.yahoo.com),

Yandex Mail (mail.yandex.ru),

QQ Mail (mail.qq.com),

Windows Live Mail (login.live.com) i

Mail RU (mail.ru).

Društvene mreže:

Facebook (facebook.com),

Twitter (twitter.com),

Google+ (plus.google.com),

VK.com (vk.com),

LinkedIn (linkedin.com) i

Tumblr (tumblr.com).

Igre:

Cut the Rope (cuttherope.ie),

Angry Birds (chrome.angrybirds.com),

Lord of Ultima (lordofultima.com) i

Command and Conquer: Tiberium Alliances (alliances.commandandconquer.com).

Kancelarija:

Google Docs (docs.google.com) i

Google Calendar (google.com/calendar).

Muzika i video:

Last.fm (lastfm.com),

Libre.fm (libre.fm),

Pandora (pandora.com),

Grooveshark (grooveshark.com),

Hulu Player (hulu.com/watch),

Yandex Music (music.yandex.ru),

Rdio (rdio.com),

YouTube (youtube.com) i

Ubuntu One Music (one.ubuntu.com).

Ostali:

Launchpad (launchpad.net),

WordPress.com (wordpress.com),

Amazon (amazon.com),

Amazon Cloud reader (read.amazon.com) i

Subway IRC.

Ova lista se može proširiti zato što je API Unity Web Apps-a dostupan svim zaintersovanim programerima.

Podrška pregledača

Ovu opciju za sada podržavaju samo Mozilla Firefox i Chromium. Zanimljivo je zašto je ne podržavaju i ostali open source pregledači sa sličnom osnovom.

Slika 1: Integracija

Testiranje mogućnosti

Integracija sa Unity HUD-om je odlična i nju podržavaju Reddit i Google Docs. Prilikom korišćenja Google Docsa možete da ubacujete obeleživače, crteže… Većina opcija Google Docsa je prebačena u Unity HUD. Samo pritisnite Alt taster i počnite da kucate komandu (kojoj je isti naziv kao i u Google Docs meniju) i nakon što vam se pojavi željena komanda jednostavno je odaberite. Ovo se pokazalo veoma korisno nakon dužeg rada. Reddit ima pretraživanje kategorija, ključne reči i slično (dok vi kucate šta želite i HUD vam daje brze rezultate izgleda kao da pretražujete Reddit).

Slika 2: Google Docs

Slika 3: Reddit

BBC News, Yahoo! News i CNN News podržavaju obaveštenja koja se pojavljuju pri vrhu ekrana. Ova opcija se takođe pokazala kao korisna. Umesto da stalno osvežavate BBC, CNN ili Yahoo! primaćete obaveštenje čim stigne nova vest. Malo nam je zasmetalo što ovu opciju ne podržavaju i ostali izvori vesti koji podržavaju Unity Web Apps (na primer Google News).

Slika 4: BBC News obaveštenja

Grooveshark je dobio integraciju sa zvučnim menijem Ubuntua pa sada možete da slušate vašu muziku iz Groovesharka kao i muziku iz Rhytmboxa na primer.

Slika 5: Grooveshark u zvučnom meniju Ubuntua

Twitter i Google+ se mogu naći u messages meniju sa korisnim stavkama kao što su novi tweetovi, postovi… Ne bi bilo loše da imaju obaveštenje za svaki pristigli tweet, G+ post i slično, kao kod news sajtova.

Slika 6: Twitter i G+ u meniju za poruke u Ubuntuu

Instaliranje

Unity Web Apps se instalira vrlo jednostavno. Da bi se instalirao potrebno je uneti sledeće komande i sačekati da Ubuntu odradi svoje:

$ sudo add-apt-repository ppa:webapps/preview
$ sudo apt-get update && sudo apt-get install unity-webapps-preview

Napomene

Možda ćete imati problema sa Google Docs programom, zato što vas pregledači preusmeravaju na adresu drive.google.com tako da ćete morati brzo da reagujete da biste je instalirali (osim ako nemate jako spor internet što nije bio naš slučaj).

Ubuntu neće da održava Unity Web Apps još dugo vremena za Ubuntu 12.04 tako da vam toplo preporučujemo da u skorije vreme pređete na Ubuntu 12.10.

Nakon prvog pokretanja (dodavanja) nekog Unity Web programa, isti će vam se „zalepiti“ za launcher, tako da ako želite da ga „otkačite“ sa launchera moraćete da restartujete sistem ili se odjavite pa se ponovo prijavite (što je mnogo brži način).

Ako vam se dopala ova inovativna funkcija Ubuntu Unityja pratite njen razvoj i čekajte da vaš omiljeni sajt postane web-baziran program u Ubuntuu. 

FLOSS medija plejeri – 3. deo

Autor: Gavrilo Prodanović

U prošlim brojevima smo govorili o konzolnim i grafičkim medija plejerima. U ovom broju ćemo se fokusirati na MPD. Music Player Daemon je serverski program, koji se obično startuje u pozadini sa bootom sistema. MPD pruža mogućnosti da reprodukuje sve poznate audio formate i da koristi sve poznate audio izlaze. MPD je moguće kontrolisati lokalno ili preko mreže pomoću klijenata koji komuniciraju preko TCP ili UNIX socketa. Nakon instalacije MPD-a, potrebno je uraditi neke jednostavne izmjene u /etc/mpd.conf datoteci, kao što je lokacija do muzičke biblioteke i lozinka za pristup. Nakon toga je potrebno odabrati klijent pomoću kojeg ćete puštati vašu muziku.

MPC

MPC je jednostavan cli klijent za MPD. Pomoću njega možete uraditi sve potrebne stvari, kao što je kontrolisanje playbacka ili pretraga muzičke biblioteke. Njegov interfejs će nekim korisnicima biti „neudoban“ ali je MPC odlična alatka koju bi mogli koristiti u skriptama ili za keybind u vašem omiljenom upravniku prozora.

Ncmpcpp

Slika 1: Ncmpcpp

Ncmpcpp je fork ncmpc klijenta za MPD. Krasi ga ncurses interfejs što ga čini jednostavnijim za korišćenje. Pomoću njega možete pregledati muzičku biblioteku po fasciklama ili po strukturi artist/album/song. Takođe podržava naprednije pretraživanje koje je jednostavnog interfejsa. Postoji više polja gdje možete popuniti tagove koje želite i tako pretražiti lako ono što vas zanima. Takođe postoji playlist editor i tag editor koji vam mogu biti korisni. U slučaju da ne znate tekst neke pjesme, ncmpcpp vam ga može automatski dobaviti sa interneta. Ako vam zatreba pomoć kako da koristite ovaj klijent, pritisnite samo F1.

GMPC

Slika 2: GMPC

Gnome Music Player Client je grafički klijent za MPD. Interfejs mu je lep, jednostavan za korišćenje a bogat opcijama. Sa leve strane nalaze se jezičci koji nude različite opcije. U Now Playing možete pogledati informacije o pesmi. Takođe tu možete pogledati tekstove pesama, jezičke za gitaru (ova opcija nije dala nikakve informacije za naše pesme), slične pesme, slične izvođače, web linkove, informacije o izvođaču i pesmama iz albuma. Takođe postoji lista drugih albuma koje posedujete u vašoj muzičkoj kolekciji. Play Queue vam daje trenutnu listu pesama koju možete izmeniti. U Database tabu pesme možete pregledati po fasciklama a takođe postoje i Genre, Artist i Metadata browser. Takođe tu je i pretraživanje koje će vam biti od pomoći.

Sonata

Slika 3: Sonata

Sonata je jednostavan GTK klijent. Ovde takođe postoje opcije pretraživanja muzičkih biblioteka, kao i kod GMPC-a ali za razliku od GMPC-a, ovde ne postoje opcije za prikazivanje detaljnih informacija sa interneta. Međutim, postoje tekstovi pesama. Ono što nam se svidelo je mogućnost minimalističkog interfejsa gde postoje samo kontrole za reprodukciju.

Slika 4: Sonata mini

Na kraju

Ovde smo opisali samo klijente koji rade na GNU/Linuxu. Takođe postoje klijenti za druge platforme kao što su Windows ili Mac OS X. Postoje klijenti i za Android, IPhone, IPod, IPad i Symbian telefone. Takođe postoje pluginovi za IM, pluginovi koji menjaju vaš status a postoje i IRC pluginovi. Isto treba spomenuti i web klijente koji vam omogućavaju da kontrolišete MPD širom svijeta sa svakog uređaja koji poseduje web browser. Takođe treba spomenuti da se MPD može koristiti za audio streaming. Ako želite da isprobate još klijenata za MPD u slučaju da vam se ovi ne sviđaju, onda je za vašu potragu dobra sledeća lokacija:
http://mpd.wikia.com/wiki/Clients

Kako da?

Mala škola Scribusa – 3. deo

Autor: Dejan Maglov

U prošlom nastavku male škole smo otvarali naš dokument. Podesili smo opšte parametre i sad po prvi put vidimo kompletan Scribusov interfejs. Pre nego što nastavimo sa konkretnim formatiranjem šablona za naš časopis, predstavićemo ovaj interfejs. Predstavićemo ga u cilju lakšeg snalaženja gde nam je šta, upoznavanja sa alatom i terminologijom koja će biti korišćena u ovoj maloj školi. Nakon toga, krenućemo sa formiranjem leve i desne stranice, formatiraćemo stilove za tekst, odabrati željene boje koje ćemo upotrebljavati u časopisu…

Interfejs Scribusa

Slika 1: Interfejs Scribusa

Scribus ima klasičan mono prozorski interfejs sa klasičnim rasporedom elemenata. Uočavamo 5 standardnih elemenata interfejsa:
1. liniju padajućih menija, na samom vrhu prozora,
2. liniju alata ispod linije padajućih menija,
3. WYSIWYG (engl. What You See Is What You Get - šta vidiš to dobiješ) radni prozor,
4. navigacionu liniju i
5. statusnu liniju.

Linija padajućih menija

Slika 2: Linija padajućih menija

Ova linija sadrži sve alate za pravljenje, uređivanje i podešavanje dokumenta kao i samog programa. Ovi alati su raspoređeni u 10 padajućih menija. U tabeli 1 su dati svi alati po kategorijama.

Tabela 1: Alati u padajućim menijima

Tabelu ne treba dodatno komentarisati. Alati su logično raspoređeni a funkcije alata ćemo upoznati u nastavku male škole.

Linija alata

Slika 3: Linija alata

U ovoj liniji su ikonice najčešće korišćenih alata. Tu su alati za manipulaciju dokumentima (otvori novi, otvori postojeći, snimi, zatvori, štampaj, izvrši proveru, napravi PDF), zatim standardni alati za uređivanje (Undo, Redo, iseci, kopiraj i nalepi (engl. cut/copy/paste)), zatim alati za uvoz elemenata (tekst okvira, okvir slike, render okvira, tabele, oblika, poligona, prave linije, krive linije, linije slobodnom rukom), zatim alati za uređivanje elemenata (rotiraj element, uvećaj element, označi tekst, uredi tekst, poveži okvir teksta, razdvoji okvire teksta, izmeri rastojanje, kopiraj osobine, uzmi boju sa ekrana). Na kraju linije sa alatima su PDF elementi forme (dodaj dugme, dodaj tekst, dodaj check box, dodaj combo box, dodaj list box, dodaj komentar, linkuj elemente).

Većinu ovih alata ćemo stalno koristiti prilikom izrade našeg projekta.

Radni prozor

Slika 4: Radni prozor

Radni prozor obuhvata najveći deo interfejsa. Karakteriše ga funkcija WYSIWYG. Ovo znači da ono što vidite i uredite će tako biti i u završnom dokumentu sa izuzetkom pomoćnih linija koje služe za poravnavanje, pozicioniranje i identifikaciju elemenata dokumenta. Podešavanje šta će od pomoćnih elemenata biti prikazano u radnom prostoru se nalazi u padajućem meniju View.

Navigaciona linija

Navigaciona linija prvenstveno služi za brzi prelazak sa strane na stranu dokumenta na kojem radimo ali isto tako nam podešava izgled radnog prozora.
Gledajući ovu liniju sa leva na desno uočavamo padajuće liste:
1. za brzi odabir glavne jedinice mere (mm, cm, in, c, pt…)
2. za brzi odabir kvaliteta prikaza svih elemenata na dokumentu bez obzira na uneti kvalitet (high, normal i low)

Da pojasnimo, brza promena jedinice mere može da bude korisna ako na primer za čitav dokument koristimo mm kao osnovnu jedinicu ali nam treba veća kontrola kvaliteta ilustracija u pikselima, jednostavnim klikom i odabirom piksela za osnovnu jedinicu mere možemo bez većih problema da pređemo sa uređenja teksta na uređivanje slika i obratno. Vrlo korisno.

Kvalitet prikaza elemenata je takođe korisna funkcija. Proveravanje izlaznog kvaliteta dokumenta možemo da jednostavno obavimo postavljanjem maksimalnog kvaliteta prikaza dokumenta to jest High. Ako biste ostavili stalno ovaj kvalitet prikaza moglo bi doći do usporavanja navigacije kroz dokument zbog generisanja kvalitetne slike, zato nije loše smanjiti kvalitet prikaza na Low čime ubrzavamo navigaciju i rad u dokumentu.

Sledećih par stavki u navigacionoj liniji se odnosi na uvećanje dokumenta u radnom prozoru. Tu je combo box sa procentom uvećanja (zoom) prikaza, lupa sa minusom za umanjenje, lupa sa jedinicom za vraćanje u normalni prikaz (100% uvećanja) i lupa sa plusom za uvećanje.

Sledeća grupa dugmića se odnosi na navigaciju po stranama dokumenta.

Vrlo bitan list box je onaj koji se nalazi iza navigacionih dugmića. Ovaj list box služi za biranje trenutno aktivnog layera dokumenta. Kao i svi grafički programi i Scribus podržava layere. To znači da različite elemente dokumenta možete da postavite na drugi prozirni layer, tako da prilikom označavanja slike ne smetaju tekstu ili pozadinski elementi elementima glavnog sadržaja, i slično.

O layerima u Scribusu će kasnije biti više reči.

Na navigacionoj liniji možemo još uočiti dva dugmića sa desne strane. Jedno se odnosi na pregled izgleda kada se primeni šema boja. Šeme boja pokušavaju da dočaraju izgled gotovog proizvoda nakon štampe. Na ekranima se koriste RGB boje to jest boje koje su dobijene mešanjem 3 osnovne boje: crvene, zelene i plave. U štamparijama se koriste CMYK boje to jest, boje dobijene mešanjem 4 osnovne boje: cyan, magenta, žuta i crna. Šema boja pokušava ove razlike da premosti. Pošto mi nećemo štampati naš časopis i nismo podesili šemu boja ovo dugme nam ništa ne znači, šta više, ako je aktivno moglo bi nam dati pogrešnu sliku izlaznog dokumenta.

Drugo dugme je Preview Mode. Ono uključuje i isključuje režim za pregled gotovog dokumenta. Kada je ovo dugme aktivno iz radnog prozora se uklanjaju sve pomoćne linije i ostaje samo prikaz gotovog izlaznog dokumenta.

Navigaciona linija je vrlo bitna za snalaženje u dokumentu pa smo ovog puta obratili malo više pažnje na nju.

Statusna linija

Korisnici ne mogu da utiču na elemente u statusnoj liniji. Ona daje samo informaciju o trenutnom položaju kursora i stanju funkcije automatskog snimanja dokumenata.

Sada smo se upoznali sa interfejsom Scribusa i znamo gde nam je šta. Od sledećeg nastavka počinjemo sa konkretnim radom na izradi našeg PDF časopisa.

Nastaviće se… 

Oslobađanje?

Nesvakidašnja okruženja radne površi

Autor: Aleksandar Stanisavljević

Ukoliko spadate u korisnike koji vole da isprobavaju razne Linuks distribucije u živom režimu tragajući stalno za nekim novim iskustvom, verovatno ste se bar jednom zapitali koje su zapravo suštinske razlike između pojedinih distribucija. Sve one uglavnom koriste X Window System, ali upravnici prozora i okruženja radne površi koji se u njima koriste mogu značajno da variraju od distribucije do distribucije. Mnogobrojne Linuks distribucije koriste najpoznatija okruženja radne površi, kao što su: GNOME Shell, MATE, Unity, LXDE, XFCE, Cinnamon i KDE, pa ćete se tokom isprobavanja raznih Linuks distribucija u živom režimu susretati uglavnom sa ovim okruženjima radne površi. Međutim, pored nabrojanih okruženja radne površi postoje i ona koja su veoma malo zastupljena, što svakako ne znači da su po funkcionalnostima i karakteristikama lošija od njih. Zbog toga je vrlo verovatno da se sa nekima od njih još niste upoznali pa bi ovaj članak bio jedan od načina da to i učinite.

Trinity

Projekat Trinity okruženja radne površi je organizovao i predvodi Timoti Pirson (engl. Timothy Pearson), upravnik za izdanja Kubuntua sa 3.5 verzijom KDE okruženja radne površi. On je objavio Trinity kako bi nastavio sa razvojem verzije 3 KDE-a a nakon što je KDE e.V odlučio da napusti ovaj projekat i krene sa razvojem verzije 4 KDE-a. Ovaj fork održava KDE 3.5 živim uključujući ispravljanje uočenih buba, poboljšanja sa dodatnim karakteristikama kao i kompatibilnost sa starijim hardverom.

Slika 1.: Trinity 3.5.12

Sugar

Sugar je okruženje radne površi napravljeno sa ciljem da ga koriste deca za interaktivno učenje uz pomoć računara. Programeri ovog okruženja radne površi su uključeni u projekat One Laptop per Child – OLPC (jedan laptop po detetu). Ovo okruženje radne površi je podrazumevano instalirano na OLPC XO-1 familiji laptop računara a takođe podržava i drugi hardver te može naknadno da se instalira.

Za razliku od drugih okruženja radne površi, Sugar ne koristi metafore poput: radnog okruženja, fascikle i prozora. Umesto toga, aktivnosti u Sugaru koje su uvek preko celog ekrana, zahtevaju od korisnika da se fokusiraju na samo jedan program u datom trenutku.

Slika 2.: Sugar 0.82

Étoilé

Étoilé (francuski za zvezdano), je GNUstep bazirano okruženje radne površi koje je od samog starta izgrađeno na bazi visoko modularnih i laganih komponenti sa takvom orijentacijom čitavog projekta kao i projektne dokumentacije koja korisnicima omogućuje da kreiraju sopstveni tok rada u ovom okruženju kombinovanjem i oblikovanjem pruženih usluga (programa) i drugih komponenti okruženja. Étoilé izbegava tradicionalne metafore radne površi te obezbeđuje znatno više mogućnosti prilikom predstavljanja objekata. To omogućava znatno lakše predstavljanje objekata koji se ne odnose samo na klasične datoteke, kao što su ljudi.

Slika 3.: Étoilé 0.4

EDE

EDE ili Equinox Desktop Environment je malo okruženje radne površi koje je napravljeno da bude odzivno, da troši veoma malo resurse računara i da ima poznati izgled i ugodnost prilikom korišćenja. EDE okruženje radne površi koristi FLTK komplet alata i pisano je u C++ programskom jeziku.

EDE ne koristi „pružamo sve“ filozofiju. Njegov cilj je da obezbedi samo okruženje radne površi koje ne uključuje specijalne alate i programe. Na primer, zašto praviti još jedan web browser kada Firefox, Seamonkey ili Chromium mogu odlično da sarađuju sa EDE-om.

Slika 4.: EDE 2.0

Razor-qt

Razor-qt je lagano okruženje radne površi koje koristi QT komplet alata. Za razliku od KDE okruženja radne površi koje takođe koristi QT komplet alata, Razor-qt odlično radi i na starijim kompjuterima. Prilagođen je korisnicima koji cene jednostavnost, brzinu i intuitivan korisnički interfejs.

Slika 5.: Razor-qt 0.4

Look Win XP

Look Win XP (LXP) okruženje radne površi je namenjeno Linux/Unix korisnicima koji žele okruženje radne površi koje pruža Microsoft Windows XP „osećaj i izgled“. LXP projekat je sâm razvio sve svoje teme kao i nekoliko drugih dodataka. Ovo okruženje je namenjeno svima onima koji žele brzo i jednostavno okruženje radne površi kao i onima koji žele da impresioniraju svoje prijatelje koji koriste Microsoft Windows XP operativni sistem.

Slika 6.: LXP 0.2

Ambient

Ambient je MUI (Magic User Interface) bazirano okruženje radne površi za MorphOS operativni sistem. Njegov razvoj je 2001. godine započeo Dejvid Gerber (David Gerber). Glavni ciljevi koje ovo okruženje treba da ispuni su jednostavnost i brzina. Ovo okruženje radne površi je pisano u C programskom jeziku.

Slika 7.: Ambient okruženje radne površi

ROX

ROX je brzo i jednostavno za korišćenje, okruženje radne površi, koje u velikoj meri koristi drag-and-drop (prebaci) mogućnost. Baziran je na ROX-Filer upravniku datoteka (file manager) koji se podrazumevano koristi u Puppy Linuxu. Koristi GTK+ komplet alata a pisan je u programskim jezicima C i Python.

Slika 8.: ROX okruženje radne površi

GUIShell

GUIShell je lagano okruženje radne površi koje koristi GTK+2 komplet alata. Ono pokušava da održi niske hardverske zahteve i pruža ne tako dobro korisničko iskustvo dok se istovremeno brine da dobro ugosti napredne korisnike, imajući u vidu snagu GTKShella.

Slika 9.: GUIShell 3.6

Korisni linkovi:

[1] http://en.wikipedia.org/wiki/Trinity_%28desktop_environment%29#Trinity
[2] http://trinitydesktop.org/
[3] http://en.wikipedia.org/wiki/Sugar_%28desktop_environment%29
[4] http://wiki.sugarlabs.org/go/Welcome_to_the_Sugar_Labs_wiki
[5] http://en.wikipedia.org/wiki/Étoilé
[6] http://etoileos.com/
[7] http://en.wikipedia.org/wiki/EDE
[8] http://www.equinox-project.org/
[9] http://razor-qt.org/
[10] http://en.wikipedia.org/wiki/Razor-qt
[11] http://sourceforge.net/projects/lxp/
[12] http://lxp.sourceforge.net/
[13] http://en.wikipedia.org/wiki/Ambient_%28desktop_environment%29
[14] http://www.roscidus.com/desktop/home
[15] http://en.wikipedia.org/wiki/ROX_Desktop
[16] http://www.nongnu.org/antiright/

Libre Office kancelarijski paket

Autor: Stefan Nožinić

Slika 1

Ako tražite alternativu Microsoft Officeu, ili pak tek razmišljate o kancelarijskom softveru, onda svakako pogledajte Libre Office paket programa. Libre Office je besplatan kancelarijski softver otvorenog koda koji ispunjava mnoge zahteve u ovom polju savremenih tehnologija. Libre Office se sastoji iz šest programskih rešenja za različite potrebe i namene.

Writer

Libre Office Writer je uređivač teksta za mnoge vrste dokumenata. Od najjednostavnijih tekstualnih do složenih kao što su .odt ili .docx koji se koristi u Microsoft Officeu. Takođe, nudi i opciju izvoza dokumenta i u PDF i HTML. Writerom se mogu kombinovati i ostali programi iz Libre Office paketa kao što je Math za pisanje matematičkih formula. Jednostavan je, a njime mogu da se prave razne vrste dokumenata, od običnih beleški do knjiga. Može da napravi sadržaj, formatira tekst, stilizuje ga, napravi tabelu i još mnogo stvari koje su dostupne u različitim vrstama dokumenata. Sadrži mnogo „čarobnjaka“ (engl. wizards) koji vam omogućavaju da kompleksne radnje uradite jednostavno, ali ipak profesionalno i kvalitetno. Jedna od korisnih stvari stvari u Writeru je AutoCorrect i spelling check on the fly koji greške u pisanju pronađu dok kucate. Program ima ugrađen i autocomplete sistem koji dovršava reč dok kucate na osnovu ugrađenog rečnika i reči koje ste već uneli. Za laku navigaciju kroz dokument sa mnogo strana Libre Office Writer nudi opciju generisanja sadržaja. Garancija da će svi moći pročitati vaš dokument jeste OpenDocument format, koji je opšteprihvaćen standardni format za ovu vrstu dokumenta. Pored OpenDocument formata Libre Office Writer nudi mogućnost čuvanja dokumenta u .doc (stari format Microsoft Officea).

Calc

Ovaj softver pruža lagodan rad sa tabelama i tabelarnim prikazom. Tehnologija DataPilot omogućava uvoz podataka iz baza podataka i pravljenje tabelarnog pristupa. Možete koristiti brojne aritmetičke operacije i tabele napraviti što dinamičnijim. Mnogo „čarobnjaka“ vas korak po korak vode kroz napredne opcije i olakšavaju korišćenje. Scenario Manager omogućava da pogledate u budućnost tako što ćete dobiti rezultate za podatke koje pretpostavljate da se mogu desiti. Ovo je korisno ako pravite tabelu sa prodajnim artiklima i tabelu koja izračunava dobitak. Korišćenjem ove opcije možemo pogledati šta bi se desilo ako bi se cene smanjile ili povećale, koliki je gubitak odnosno dobitak. Calc ima i opciju izvoza tabela u PDF format, ali i čuvanje dokumenta u formatu koji podržava Microsoft Excel.

Impress

Impress služi za izradu prezentacija. Već pri pokretanju možete kroz „čarobnjaka“ uraditi osnove jedne prezentacije, kao što su odabir pozadine slajdova, naslov prezentacije ili raspored sadržaja. Libre Office Impress omogućava i korišćenje šablona koji ubrzavaju proces pravljenja prezentacije, a opet čine da ona izgleda kvalitetno. Dodatne šablone možete preuzeti iz Libre Office riznice ili pak napraviti svoje. U prezentaciju možete dodati i audio zapis. Kada dođe vreme da prezentujete vaš rad Impress vam nudi Slide Show opciju koju možete podesiti na „ručno“ prebacivanje slajdova, ili pak automatsko na nekoliko sekundi, a tu su i opcije u vezi sa pokazivačem.

Draw

Ako volite da crtate ili pak radite osnovne tehničke planove onda je Libre Office Draw prava stvar za vas. Možete konstruisati 2D kao i 3D objekte i potom ih izmeniti, pristupiti galeriji sa crtežima za lako korišćenje u dokumentu ili sami napraviti crteže i smestiti ih u galeriju radi lakšeg pristupa. Ovaj program Libre Office kancelarijskog paketa vam nudi izvoz vašeg rada u Flash SWF format kao i u mnoge druge formate (pomenimo .jpg, .png ili .gif).

Base

Base je upravnik za baze podataka. Napravljen je za veliki broj korisnika i brojne upotrebe, poput održavanja baza podataka, izmene, brisanje, pretragu… Kroz mnoge „čarobnjake“ koje nudi ovaj deo Libre Office kancelarijskog paketa i oni koji nemaju mnogo iskustva mogu lako napraviti tabele, bazne upite ili forme. Ako želite da koristite Base bez potrebe da bazu podataka delite onda imate mogućnost kreiranja baze podataka u kojoj se podaci čuvaju na vašem računaru u jednoj datoteci. Ovo je odlično rešenje za one koji nemaju potrebu za velikim mrežnim bazama podataka i koji žele jednostavnu bazu podataka laku za razumevanje i korišćenje. Iskusnim i zahtevnijim korisnicima Base nudi pristup bazama podataka kao što su, na primer, MySQL, MS Access ili PostgreSql.

Math

Pisanje složenih matematičkih formula uz Libre Office Math je jednostavno. Math je odlično integrisan i u ostale Libre Office pakete. Tako u Writeru možete lako napisati bilo koju formulu. Formule možete sačuvati u internom formatu, ali i izvesti u sveprisutni PDF.

Dobro došli na slobodnu teritoriju – 2. deo

Autor: Mišo Jovanović

Ovaj članak je drugi u nizu budućih članaka čija svrha je da se novim i manje iskusnim korisnicima slobodnih operativnih sistema ukratko predstave programi koji će im ubrzati prilagođavanje na novi operativni sistem.

Drugi članak biće posvećen slobodnim medija plejerima.

Za slobodne operativne sisteme postoje brojni kvalitetni medija plejeri. Njihov broj raste iz dana u dan. Svaki od njih, naravno, ima svoje prednosti i nedostatke. U skladu sa namjenom ove rubrike predstavićemo vam tri slobodna medija plejera koji će zadovoljiti i vaše potrebe i vaše stečene navike.

VLC medija plejer

Prvi u nizu jeste VLC medija plejer, vama verovatno već poznat. VLC ili VideoLAN Client medija plejer je jedan od najnaprednijih, opcijama najbogatijih, a opet za upotrebu najjednostavnijih medija plejera.

Slika 1: VLC medija plejer

VLC podržava većinu poznatih formata, pa čak i neke egzotične i malo korištene formate. Formati: mp3, mp4, avi, wmv, wma, ogg, ogv, mkv, flv ili bilo koji drugi raspoloživi format ne predstavljaju problem za VLC medija plejer. Od dostupnih opcija treba napomenuti mogućnost ubrzavanja ili usporavanja prevoda u odnosu na AVI snimak, u slučaju da je prevod koji imate neusklađen sa vašim filmom. Vjerujemo da je VLC jedan od boljih plejera kako za nove korisnike, tako i za sve ostale koji nemaju neke specifične zahtjeve.

VLC medija plejer je moguće koristiti i za konverziju video snimaka, kao i za pregled video signala sa udaljenih lokacija (streaming).

Audacious

Muzički plejer Audacious je namijenjen onima koji su navikli na interfejs popularnog Winampa. Audacious ima sve što je sadržavao i Winamp: glavni prozor prepoznatljivog izgleda i funkcija, prozor za equalizere, play listu; ukratko, sve ono na šta ste odavno navikli.

Slika 2: Audacious

Ako ste koristili skin za vaš Winamp, isti možete bez problema da koristite i za Audacious. Takođe, možete da uključite i osnovni Winamp classic izgled.

Osim izgleda preslikanog sa Winampa Audacious ima i GTK izgled, integrisan sa izgledom grafičkog okruženja. Vjerujemo da ćete vremenom napustiti izgled Winampa i preći na GTK, jer ćete se navići na GTK koristeći druge programe.

Slika 3: Audacious, GTK izgled

QMMP

Za QMMP važi isto što i za Audacious. U pitanju je klon Winampa koji podržava i Winamp skinove. Jedina bitna razlika je u tome što QMMP ne sadrži integraciju sa grafičkim okruženjem tj. podržava isključivo izgled Winampa. Ono što ni Audacious ni QMMP ne sadrže jeste podrška za video reprodukciju.

Slika 4.: QMPP

QMMP je osim za slobodne operativne sisteme dostupan za upotrebu i na MS Windows operativnom sistemu.

Upotreba Winamp skinova

Kao što smo već rekli, Audacious i QMMP podržavaju upotrebu skinova za Winamp. Bitno je napomenuti da winamp skinovi dolaze arhivirani u .wsz datoteci.

Da biste koristili winamp skinove na programu Audacious potrebno je da otvorite fasciklu na sljedećoj lokaciji, i da u tu lokaciju ubacite vaš željeni skin:

/home/~/.local/share/audacious/Skins

Postupak za QMMP je isti, samo što se datoteke za izgled ubacuju u:

/home/~/.qmmp/skins

Ukoliko želite da koristite Winamp classic skin, možete da ga preuzmete sa: http://gnome-look.org/content/show.php/?content=135799.

Korisni linkovi:

[1] http://www.videolan.org/
[2] http://audacious-media-player.org/
[3] http://qmmp.ylsoftware.com/

Slobodni profesionalac

Ratovi editora

Autor: Nikola Hardi

Rat editora (engl. editor war) je čest naziv za rivalstvo korisnika vi i Emacs tekst editora. Oba navedena programa se, na neki način, svrstavaju u vrlo napredne i zrele programe međutim, njihove karakteristične osobine se vrlo razlikuju. Oba navedena programa odlikuje minimalistički izgled u odnosu na druge poznate editore teksta, kao što su na primer: LibreOffice Writer, Geany i Kate. Druga vrlo karakteristična osobina je što pružaju napredne mogućnosti za upravljanje isključivo pomoću tastature.

Vi

Vi je, kao i Emacs, program koji se razvija već više od tridesetak godina a nastao je evolucijom još starijih editora teksta kao što su ed i ex. Za ex je bilo svojstveno to što je tekst unošen i uređivan upisivanjem naredbi. Vi je prvenstveno bio grafički režim rada za ex a sam naziv vi je dobio po skraćenici za naredbu visual u exu. Vi još uvek podržava i ex režim rada. U početku je potrebno uložiti određenu količinu vremena kako bi osnovni problemi sa kojima se početnici sreću bili savladani.

Slika 1: Vi editor

Prvi problem sa kojim se početnici sreću je taj što, kada otvore program za pisanje teksta, oni žele da pišu, a vi im to ne dozvoljava. Reč je o 3 režima rada (mode): normalni (normal), režim za pisanje (insert) i vizuelni režim (visual). U normalnom režimu rada, u kojem se vi nalazi čim je pokrenut, korisnik može da pozicionira kursor na željeno mesto u tekstu, da ukloni ili ubaci deo teksta, menja podešavanja programa, poziva komande i sve ostalo što ne spada u pisanje. U režim pisanja je moguće preći na više načina u zavisnosti šta želimo da uradimo pre ili posle prelaska u režim za pisanje. Moglo bi se reći da u ovom normalnom režimu rada nijedna tipka na tastaturi zapravo ne beleži novi znak u tekst, što mnogima u početku nije normalno. U režim za pisanje je moguće preći upisivanjem i, a, o, O, r, cw ili c0, c$ i na mnogo drugih načina. Ovo je drugi problem, mnogo prečica koje treba popamtiti. Trik je u tome da ne treba popamtiti sve te silne prečice već u početku treba naučiti samo one koje su neophodne i njih koristiti neko vreme. Kasnije, kada primetite da na određenu rutinu gubite vreme, potražite malo po internetu i sigurno ćete naći rešenje. Povratak u normalan režim se vrši pritiskom na ESC. Pritiskanje tipke ESC korisnicima ovog editora postaje refleksna radnja. Uloga vizuelnog režima je, pre svega, označavanje dela teksta - selekcija. U vizuelni režim se prelazi pritiskom na v ili V a zatim se tekst označava pomeranjem kursora (naravno, za to služe h, j, k i l). Pritiskom na v, prelazi se u režim za selektovanje „slovo po slovo“, kao što bi se to radilo i pokazivačem miša. „Veliko V“ pokreće vizuelni režim za označavanje čitavih redova. Kada je deo teksta označen on može biti uklonjen, izmenjen, kopiran ili nešto treće, na primer sortiran.

Slika 2: Vi prečice

Treći problem sa kojim se početnici mogu susresti (ili smo mi to videli kao problem) je „a zašto bi se neko mučio time?“ Sledi lista najčešćih razloga i objašnjenja:

* Vi je mnogo „brži“ za rad jer nema neprestanog premeštanja ruku sa tastature na miša, a i uz učenje vrlo malog broja prečica, kursor se jednostavno stvori tamo gde pogledate.

* Vi je konzolni program, izuzetno lagan po pitanju resursa i predstavlja standard (nalazio se i najčešće se još uvek nalazi na većini Unixolikih sistema). Postoje i razne nove verzije od kojih su među najomiljenijim Vim (vi improved) sa svojim grafičkih okruženjem gVim, elvis, nvi, itd.

* U izuzetno snažnoj sprezi je sa sistemskim alatima što znači da su alati, kao na primer pipe, vrlo upotrebljivi. Ovo u praksi znači da izlaz bilo koje shell komande možete sačuvati u editoru ili bilo kojom komandom obraditi tekst koji se trenutno nalazi u editoru.

* Veliki broj skripti i proširenja pomoću kojih vi postaje editor po meri.

Preostalo je da spomenemo još samo nešto. Vi je editor teksta u poprilično uskom smislu tog izraza, a to znači da je pomoću njega moguće uređivati samo tekstualne datoteke. To nikako ne umanjuje njegovu upotrebnu vrednost jer se u kombinaciji sa alatom kakav je LaTeX mogu postići izuzetni rezultati. Iako je vi originalan program o kojem se toliko priča, verovatno je vim sada moguće mnogo češće sresti. Ovaj tekst nije uputstvo ili vodič za učenje, a pravo mesto za početak vi/vim pustolovine je vimtutor koji stiže uz vim. Za naprednije teme postoje opširniji priručnici kao što je to recimo „Vim Book“.

Slika 3: GVim

Emacs

Slika 4. Emacs logo

Sa druge strane, Emacs važi za robustan editor koji u sebi sadrži zaista iscrpan niz dodataka razne namene, e-mail klijent, tetris, kalendar pa čak i ličnog psihoterapeuta. Kod Emacsa režimi odnosno modovi imaju drugačije značenje nego u vi/vim kontekstu. Emacs režimi su više nalik skriptama koje ima vi. Možda početnici lakše prihvataju Emacs nego Vi iz razloga što je više nalik klasičnim editorima, nema tri stalna režima kao vi (normal, insert i visual) i nije potrebna nikakva posebna akcija da bi se počelo sa unosom novog teksta. Druga značajna razlika je što prečice na tastaturi više nisu dostupne samo u jednom određenom režimu već se aktiviraju kombinacijom tastera. Dakle, kada je pritisnuta tipka sa slovom, podrazumeva se da želite da upišete to slovo, a ako želite da uradite nešto posebno, za to je potrebno pritisnuti neku od specijalnih tipki (ctrl, alt, shift). Emacs je na glasu da troši mnogo hardverskih resursa dok je vi zaista minimalističko rešenje, ali u današnje vreme ovaj kriterijum se može i zanemariti.

Slika 5: Emacs

Neki od aduta koje krije Emacs su i:

* „ASCII art“ crtanje

* Napredan rad sa tabelama u tekstualnim dokumentima (.txt)

* Emacs nije samo tekstualni editor i ima bitno bolju podršku za prikaz grafičkih elemenata, kao što su: fotografije, šeme ili matematičke formule

Korisni linkovi:

[1] http://www.vim.org/
[2] http://www.yolinux.com/TUTORIALS/LinuxTutorialAdvanced_vi.html
[3] Vim Book (PDF)
[4] http://www.gnu.org/software/emacs/

Internet, mreže, komunikacija

E-kriminal – 2. deo

Autor: Vladimir Cicović

Razlika između fizičkog i cyber kriminala

Fizički kriminal zahteva koordinaciju više ljudi, spretnost, sreću i dobru pripremu. Sa druge strane, cyber kriminal počinje već kupovinom jedne od alatki za širenje, u početku, male botnet mreže. Određeni alati (exploit kits) omogućavaju manje veštom i informisanom pojedincu da izvrši značajne kriminalne radnje, da bi ga potom mediji sasvim pogrešno imenovali - „hakerom“. Zapravo, reč je o osobi koja je izvršila krivično djelo putem računara, računarske mreže, pa se tako radi o kriminalcu. Međutim, zbog holivudskih filmova, haker je često svaka osoba koja „provaljuje“ u računare i čini loše stvari. Pravi hacking možemo nazvati raznim imenima, ali ne i cyber kriminalom.

Za razliku od fizičkog svijeta, pojedinac može sam organizovati vršenje krivičnog djela uz pomoć najjeftinije računarske opreme odnosno, može izgraditi ogromnu mrežu zaraženih računara, ostati neprimjećen i biti prijetnja za institucije ili korisnike interneta. Za razliku od kriminala u fizičkom svijetu, cyber kriminal na našim prostorima nije istražen - makar ne u tolikoj mjeri koliko se vjeruje da je istražen. Policijske agencije nemaju plan niti strategiju kako zaustaviti ono što oni nazivaju hackingom. Razlog je jednostavan: nikada nisu imali stručnjaka koji razumije hakersku kulturu, razlikuje cyber kriminal od etičkog hakovanja. Potom, ne postoje standardi po kojima institucije moraju biti usklađene na internetu, a nepostojanje pravnog i praktičnog okvira dodatno pospješuje rast i raznolikost cyber kriminala. Spomenimo kao primjer za raznolikost grupe koje FBI zove spam-kings, odnosno ljude koji svakog trenutka mogu poslati preko deset miliona neželjenih e-pisama, stičući ovom nelegalnom reklamom finansijsku korist.

Razlika između hakerskog djelovanja i cyber kriminalnog djelovanja

Haker je, poslužićemo se jednostavnom „gikovskom“ definicijom, osoba koja zaobilazi pravila tako što ih izučava i pronalazi „logičku“ rupu koju iskorišćava. Haker je obično „pozitivac lik“ koji pravi programe, mreže - i ponekad zaobilazi pravila uz pomoć svoje kreativnosti i sposobnosti. Među prvim hakerima je bio tvorac modema, tako što je shvatio da može spojiti dva računara uz pomoć telefonske linije. Zahvaljujući njemu, mi imamo današnji moderni internet (prije jedne decenije modem je bio osnova za komunikaciju dva računara i za spajanje na internet).

Hakeri prethodne tri decenije koriste računare da bi došli do računarskih sistema. Ovo je „sport“ u kojem osoba učesnik pokušava da nadmaši osobu koja je postavila zaštitu (u vidu šifri, zaštitnih mjera, kao što je firewall, i slično). Osobe koje budu uspješne u upadu prijave upad i način na koji im je uspio: i tad govorimo o „etičkim hakerima“. Osobe koje upadnu u važne sisteme i ne prijave upad su hakeri. Međutim, pojedinici koji ne samo što ne prijave upad već pristup ili informacije prodaju - zapravo su cyber kriminalci. To je osnovna razlika između hackera i cyber kriminalaca, a poznata je i kao whitehat, greyhat i blackhat. Termini dolaze od „crnih šešira“ koji su se koristili u kaubojskim filmovima za negativce. Grayhat je osoba koja je pomalo i jedno i drugo. Whitehat je uglavnom stručnjak za bezbjednost (security expert) koji radi za određene organizacije ili za sebe, ali svojim radom ne ugrožava nikoga. Blackhat je osoba koja se striktno drži kriminalnog djelovanja protiv osoba/organizacija/država.

Osobe koje se smatraju hackerima su:

Richard Stallman (GNU leader)

John „captain crunch“ Drapper (Phone Hacker - Phreaker)

Steve Wozniak (Appleov prvi inženjer i tvorac Apple računara)

Kevin Mitnick („Mladić“ koji se uvalio u nevolju zbog svoje znatiželje)

Postoje i osobe koji su u cyber svijetu anonimni ali koji su takođe pridonijeli razvoju softverske industrije, te sebe smatraju hakerima.

Nastaviće se… 

Sam svoj majstor

Jinja2 šabloni

Autor: Romeo Mlinar

U prethodnom broju pokazali smo kako napraviti jednostavan web program u CherryPy frameworku. Ovoga puta osvrnućemo se na izradu šablona (engl. templates), odnosno na dinamičko spajanje programa i konačnog sadržaja na stranici, vidljivog korisnicima. Osvrnućemo se na izdvajanje sadržaja, njegovo formatiranje u HTML i logiku unutar šablona.

Šta je templating engine? U ovom tekstu zvaćemo ga prosto – šablon. Reč je o softverskom sistemu za stvaranje web stranica na serveru iz predefinisanih obrazaca. Šablon dobija potrebne informacije, često prethodno obrađene, i na osnovu unapred određenih pravila stvara konačnu stranicu koju server potom prosleđuje korisniku. Na primer, šablon nakon prijave korisnika dobija podatke o registrovanom korisniku Peri koji ima tri nepročitane poruke; dinamički se potom rečenica „Zdravo, korisniče {IME}, imate {BROJ} nepročitane poruke“ pretvara u „Zdravo, korisniče Pero, imate 3 nepročitane poruke“. Isti šablon se koristi za sve korisnike. Šabloni sadrže i programski kôd (logičke blokove, petlje, makroe) što rasterećuje osnovu programa.

Jinja2 je „jezik za izradu šablona u Pythonu“. Instalira se i poziva kao Python biblioteka a može se koristiti u svakom frameworku koji podržava ovaj jezik. Jinja2 šabloni mogu se pozivati u zaštićenom režimu (sandboxed), brzi su, kompajliraju se u Pythonov bitecode. Greške je lako uočiti u toku izvršavanja jer interpreter upućuje na liniju u šablonskoj datoteci.

Pogledajmo primer jedne datoteke pisane u Jinja2 sistemu.

Šablonska datoteka indeks.html:

{# Datoteka indeks.html. Radi jednostavnosti nismo uključili primere
   slaganja broja poruke i fraze 'nepročitana poruka'. #}

<div class=“messages“>
Zdravo, {{'korisniče' if sex == 'm' else 'korisnice'}} {{name}}.
{% if unread_msg_number == 1 %}
Imate <b>jednu</b> nepročitanu poruku.
{% elif unread_msg_number == 0 %}
<b>Nemate</b> nepročitanih poruka.
{% else %}
Imate <b>{{unread_msg_number}}</b> nepročitanih poruka.
{% endif %}
</div>

Vidimo da se radi o HTML kodu u koji je ubačen logički kôd Jinja2 šablona. Sve što nije oivičeno vitičastim zagradama pojaviće se odmah na stranici, dok će se ostali delovi šablona izvršiti pre izlaza.

Evo nešto izmenjenog primera sa zvaničnog sajta za CherryPy (LiBRE! broj 3), u kojem se navedeni šablon koristi:

import cherrypy
from jinja2 import Environment, FileSystemLoader
env = Environment(loader=FileSystemLoader('templates'))

class Root:
    @cherrypy.expose
    def index(self):
        tmpl = env.get_template('indeks.html')
        return tmpl.render(name='Pera', unread_msg_number=1, sex='m')

Šablone smo ubacili u fasciklu templates, tako da su na raspolaganju celom programu. Šablon koji ovde koristimo zahteva tri vrednosti: ime korisnika (name), pol korisnika (sex) i broj nepročitanih poruka (unread_msg_number). Vrednosti se šablonu predaju u metodu .render. Pogledajmo sada koje rečenice dobijamo za naredne primere prosleđenih vrednosti.

name = 'Pera'
unread_msg_number = 0
sex = 'm'

Zdravo, korisniče Pero. *Nemate* nepročitanih poruka.

Pogledajmo drugi primer:

name = 'Ivana'
unread_msg_number = 8
sex = 'f'

Zdravo, korisnice Ivana. Imate *8* nepročitanih poruka.

Logički kôd unutar šablona sastavio je rečenice na osnovu datih pravila. Tako smo dobili odgovarajući rod u vokativu, jer je šablon dobio uputstva da štampa „zdravo, korisniče“ samo ukoliko se radi o muškom rodu (vrednost sex = 'm'). Nekoliko grana if komande proverilo je broj nepročitanih poruka i odabralo odgovarajuću rečenicu. U Jinja2 šablonima sve vrednosti oivičene duplom vitičastom zagradom se odmah štampaju, pa smo tako ispisali ime korisnika (ili korisnice) naredbom

{{name}}

Jinja2 šabloni podržavaju mnogo Python naredbi a tu su i napredne tehnike poput nasleđivanja (inheritance) šablona i izdvajanje makro naredbi u zasebne celine, što omogućava izradu složenih stranica. Ukoliko ste obratili pažnju (i ako čitate ćirilično izdanje časopisa) videli ste da u Python kôdu i šablonu koristimo ćirilicu bez naročitog kodiranja. Ovo je moguće jer smo koristili izdanja CherrPy i Jinja2 za Python 3.

Šablonski sistem Jinja2 (BSD licenca) aktivno razvija The Pooco Team, pod čijim „pajtonovskim“ okriljem se nalaze i Flask, Pygments, Sphinx i Werkzeug. Jinja2 koriste veliki sajtovi kao što su, između ostalih, Mozilla, SourceForge i Instagram.

Koristan link:
http://jinja.pocoo.org/

GNU/Linux DAW – 3. deo

Autor: Goran Mekić

DAW i komponente

Već smo pomenuli u prethodnim brojevima da se DAW-om ponekad smatra i softver koji snima i kontroliše ostale audio programe. Jedan od takvih programa je OpenOctave. U ovom članku će biti opisane osnove rada sa OpenOctave programom.

OpenOctave

Slika 1: Composer

Ako ste ikada radili sa Cubaseom, Sonarom, Logicom ili sličnim, naći ćete se u poprilično poznatom okruženju. Svaki program ove namene ima trake (MIDI, audio), bus, aux, input i output. O ovome će biti reči dalje u članku. Ono što je vama bitno je da imate MIDI i audio trake. MIDI ćete skoro pa uvek koristiti za unos nota za ritam bubnjeva (možda i nekih drugih instrumenata, to već zavisi od vas i vašeg studija), dok u audio trake snimate glas, gitaru i bas. Na slici 1 vidite 3 trake: master, drums i guitar. Master je glavni izlaz iz OpenOctavea, drums je MIDI traka, dok je guitar audio traka. Osim master trake, sve ostale možete da dodajete (desni klik ispod traka „Add MIDI Track“ ili „Add Audio Track“, na primer) i brišete (desni klik na traku i „Delete Track“) po vašoj želji. Sigurno ste primetili da svaka traka ima „r“, „m“ i „s“ dugme, što predstavlja Record, Mute i Solo. Naravno, same za sebe, trake i nisu previše korisne. Ono što vam treba je da trakama dodelite ulaze i izlaze. Ako pritisnete F2 na tastaturi, dobićete prozor pod nazivom „Connection Manager“, slika 2. On služi da trakama dodelite odakle će čitati svoj ulaz i čemu će predati svoj izlaz. Ako kliknete na naziv trake, na primer „capture_1“ na „cloop“ programu (setite se, to je ALSA emulacija u JACK-u) i prevučete miša do „guitar-in_0“ na „OOStudio Audio“, povezaćete na levi kanal trake pod nazivom „guitar“ levi izlaz svakog audio programa koji za zvuk koristi ALSA-u. Na isti način se povezuju trake bilo kog tipa. Primetite da su audio trake narandžaste, MIDI trake svetlo plave, itd. Svaki od gore pomenutih tipova traka ima svoju boju. Razlog za to je što ne možete povezati audio izlaz na MIDI ulaz, pa radi bolje preglednosti boje vam omogućavaju lak uvid u to šta se sa čim može povezati. Ovo je srce OpenOctave programa, pošto skoro sve što će vam trebati je da snimite u traku neki signal i predate ga dalje.

Slika 2: Connection Manager

Ono što ćete sigurno želeti je da na neku od traka ubacite efekat. Kliknite na donje levo dugme koje izgleda kao 4 trake pod nazivom „The Mixer Doc“. Pojaviće vam se trake u donjem delu programa. Kliknite na dugme sa strelicama koje pokazuju levo i desno ↔ pa na FX. Dobićete mnogo slotova u kojima piše empty. U njih ćete staviti efekat po želji. Kliknite desnim dugmetom miša na „empty“ pa na „new“ i iz liste izaberite, na primer, „Invada Early Reverb“ (pod pretpostavkom da je invada-studio-lv2 paket instaliran na vašem sistemu) i kliknite na „OK“. Umesto „empty“ će sada pisati ime efekta koji ste ubacili. Dvoklik na ovaj naziv će vam otvoriti prozor efekta u kome možete da podešavate parametre istog, slika 3. Naravno, za neke efekte možete da menjate parametre u zavisnosti od toga gde se u pesmi nalazite, kao na primer da lagano smanjujete jedan od parametara. Ako kliknete na dugme na traci pod nazivom „Toggle Automation“ (ikonica izgleda kao malo rotirano slovo Z), pojaviće vam se svi parametri koje možete dinamički da menjate. Kliknite na ikonicu koja isto izgleda ali se nalazi iznad Master trake pod nazivom „Edit automation“ i moći ćete da menjate krivu datog parametra. Ako treba da dodate još neku tačku u kojoj se vrednost parametra počinje menjati, držite CTRL i kliknite na liniju koja predstavlja vrednost parametra.

Slika 3: Invada Early Reverb

Još jedna interesantna stvar je „punch recording“. Primetite da u skroz donjem desnom uglu, slika 1, imate 2 zastavice, jednu koja je okrenuta levo, i drugu okrenutu desno. Prva se zove „punch in“, a druga „punch out“. Ideja je jednostavna. Pretpostavite da imate snimljen bubanj i treba da snimite gitaru. Sigurno vam treba par taktova da biste dobili osećaj ritma, pre nego što počnete stvarno snimanje. Kliknite na zastavice, a onda desnim klikom negde na time bar (videćete da piše u gornjem levom uglu „4/4“) postavite „punch out“, a srednjim klikom na isti bar, „punch in“. Dobićete dve uspravne linije zelene boje. One služe da vam kažu gde će tačno biti snimljeno ono što traka dobije na svom ulazu. Pojednostavljeno, ovo znači da će OpenOctave snimati samo između punch in i punch out zastavica. Ova opcija je veoma korisna da biste dobili klipove koji su tačno željene dužine.

Primetite na slici 1 skroz dole levo, padajući meni u kome trenutno piše „Off“. To znači da će vas OpenOctave pustiti da postavite „punch“ zastavice gde god vi da kliknete. Ovo u većini slučajeva nije ono što hoćete i verovatno biste želeli da vas OpenOctave ograniči u smislu da zastavice možete postaviti samo na tačne mere (na primer, 4, 8, 16 taktova …). Eksperimentišite malo sa ovim i vidite šta vam najviše odgovara.

Pretpostavimo da želite da unesete note za ritam bubnja. Ono što vam treba je novi klip u MIDI traci i povezivanje sa ritam mašinom, o čemu će biti reči u sledećem broju. Za sada ćete naučiti kako da uređujete MIDI note i klipove. Stisnite slovo „D“ na tastaturi, što bi trebalo da izmeni kursor koji će sada izgledati kao olovka. Pritisnite levi taster miša negde na drums traci i razvucite par taktova, a onda pustite miša. Dobili ste prazan MIDI klip. Pritisnite slovo „A“ na tastaturi i kursor će se vratiti u standardni oblik: strelica. Dvoklik na novonastali klip će otvoriti performer, slika 4. Sa leve strane će vam se prikazati klavijatura, a sa desne rešetka u koju možete stavljati note. Ponovo stisnite „D“ na tastaturi da biste aktivirali olovku, a onda klikovima po rešetki dodajte note. Ako sada kliknete na rešetku i krenete da razvlačite notu, nota će biti duža ili kraća u zavisnosti od toga kako ste je nacrtali. Obratite pažnju da note možete uneti samo u opsegu koji zauzima vaš klip.

Slika 4: Performer

Jednom kada imate celu pesmu, treba da exportujete u wav. Kliknite na „r“ dugme na Master traci, slika 1.

Ono što vam ostaje je da eksperimentišete, isprobavate pluginove i pokušate da uradite ono što ste naumili što bolje. Dosadašnje iskustvo nam je pokazalo da ne postoji univerzalni način za dobijanje najboljeg rezultata, pa se ne plašite da isprobate sve što vam padne na pamet.

Koristan link:

[1] http://www.openoctave.org/

Mobilni kutak

Google Maps za Android

Autor: Zlatan Vasović

Uvod

Google je odavno napravio Google Maps za Android. Nedavno se pojavila nova verzija programa koja donosi brojne novine. Dolazi sa svakim Android uređajem ali najnoviju verziju nije moguće dobaviti na svim uređajima. Najnoviji Google Maps se može u potpunosti iskoristiti samo ako živite u SAD i imate neki od Googleovih Nexus uređaja sa najnovijom verzijom Androida (u ovom slučaju Jelly Bean). Motiv Google Mapsa je Never carry a paper map again („Da vam papirna mapa nikad više ne zatreba“).

Standardne opcije

Google Maps ima standardu opciju korišćenja kao mape (Maps), integraciju sa Google Plusom (Local), mogućnost da odaberete omiljena mesta kao i dostupne 3D zgrade.

Ukoliko idete na letovanje, najbolja opcija jeste uključiti čuvanje privremenih podataka („keša“) i pohraniti mapu u offline režimu: kasnije je možete naći u delu „My Places“. Ovo može poslužiti i kao dobra opcija ukoliko nemate dobar prijem na Android uređaju a treba vam mapa vašeg grada (ukoliko je reč o nekom većem gradu).

Slika 1. Offline mape

Tu su i Latitude i Check In opcije za društveno umrežavanje. Opcija Local, integrisana sa Google Plusom, daje rezultate pretrage okoline koje obezbeđuje Zagat, servis koji je poznat kao najbolje mesto za pronalaženje restorana i sl.

Slika 2. Local

Google nas je ostavio bez opcija Offers i „Navigacije“. „Navigaciju“ bar možete da vidite uživo, dok Offers možete da gledate samo na snimcima ekrana sa interneta. Stav je Googlea da Srbija još nema uvek dovoljno dobru mapu, tako da „Navigacije“ još neće biti. Ukoliko želite da pomognete unapređenju mape Srbije na Google Mapsu to možete da uradite uz pomoć Map Makera (http://www.google.com/mapmaker).

Slika 3. Google navigacija još nije dostupna u Srbiji

Novi logo, nove opcije

Google je u novoj verziji Mapsa dodao nove opcije (granice i poštanske brojeve gradova prilikom pretrage, mogućnost pretraživanja u transportation (prevoz) režimu, day-by-day (dan-po-dan) opciju pregleda mesta…), unapredio deo za pregled saobraćaja i promenio logo Google Mapsa. Sve nove opcije rade odlično, a novi logo je pravo osveženje.

Slika 4. Nove mape

Street View na Google Maps i Labs

Google Maps ima i eksperimentalne opcije u Labsu od kojih nam se najviše dopala opcija Measuring („merenje“). Tu je i opcija Bigger text („veći tekst“), dok je opcija Intersection Explorer dostupna samo ako promenite jezik u engleski, ali je ipak dostupna i u Srbiji.

Slika 5. Merenje

Street View na Google Maps je dobra opcija koja vam omogućava da pregledate ulice kao da se nalazite na licu mesta. Nju morate iz nekog razloga ažurirati posebno (na Google Play Storeu je dostupna kao poseban program ali je na svakom Android uređaju unapred instalirana i ne možete je videti u listi programa).

Konačan utisak i statistika

Google Maps je odličan program ali nažalost, nisu sve opcije koje ovaj program može da pruži dostupne u Srbiji. Nakon dužeg korišćenja je ostavio dobar utisak.

Ocena Google Mapsa na Play Storeu je 4,4 prema ocenama 2.101.783 korisnika. Instaliran je 100 miliona do 500 miliona puta prema zvaničnim podacima. Reakcije domaćih korisnika nisu baš najbolje u najnovijoj verziji. 

Smešne strane

Žargon datoteka – priča

OS i JEDGAR

Ova priča sadrži dosta običaja i navika u zajednici programera na ITS sistemu.

Na ITS operativnom sistemu je postojao program koji je dozvoljavao korisniku da vidi šta se nalazi na ekranu terminala nekog drugog korisnika. On je špijunirao izlaz drugog korisnika tako što je analizirao unutrašnjost nadgledačkog sklopa. Špijun izlaza se zvao OS (na engleskom output spy). Iako je za ostatak računarskog sveta OS značilo operativni sistem, za stare ITS hakere je ova skraćenica uvek označavala „špijuna izlaza“.

OS je radio jer je ITS sistem namerno imao malo „zaštite“ koja bi sprečila korisnike da upadaju u delove sistema drugih korisnika. Ipak, postojao je drugi program koji bi automatski obavestio korisnika ukoliko bi neko počeo da nadgleda njegov ekran. Radio je na isti način kao i špijun izlaza, gledajući unutrašnjost operativnog sistema da bi video da li još neko gleda u unutrašnjost koja je povezana sa njegovim izlazom. Ovaj „protivšpijunski“ program se zvao JEDGAR i nazvan je tako u čast bivšeg šefa FBI-ja (J. Edgar Hoover).

Ali, ne završava se priča ovde. JEDGAR bi onda zatražio od korisnika „dozvolu za ubijanje“. Ako bi korisnik potvrdno odgovorio, JEDGAR bi zaista „upucao“ špijunski program. Nažalost, ispostavilo se da je ovo učinilo život suviše nasilnim, naročito kada su turisti saznali za ovo. Jedan od sistemskih hakera je rešio ovaj problem tako što je zamenio JEDGAR sa programom koji je samo simulirao njegov posao. Bilo je potrebno vreme za ovu zamenu zato što je svaka kopija programa morala biti zakrpljena. I dan-danas niko ne zna koliko ljudi nije znalo da je JEDGAR oskrnavljen.

I dalje postoji sigurnosni modul zvan JEDGAR unutar Unisys MCP sistema. Nepoznato je da li je imenovanje ovog modula izvršeno u čast prethodno opisanom događaju ili je nezavisan izum.

Žargon datoteka – pojam

Plavi Ekran Smrti: g.
[čest pojam] Ovaj pojam se zapravo odnosi na stari Plavi ekran smrti ali je njegova upotreba mnogo češća danas (mnogi nehakeri ga koriste). Usled ekstremne lomljivosti i kvarljivosti Microsoft Windows sistema, programi koji se loše ponašaju mogu jednostavno da obore sistem (nekada i sam sistem spontano obori sebe). Plavi ekran smrti je rezultat lošeg ponašanja takvih programa (skraćeno BSOD - Blue Screen of Death). Često je ukrašen heksadecimalnim greškama. Sledeći unos je sa takmičenja u salonskoj Haiku poeziji, čini se da je nastao pre popularizacije termina:

//Windows NT// je pao.
Ja sam Plavi ekran smrti
Niko ne može čuti tvoj vrisak.

Štreberski vicevi

Da li si čuo da postoji život izvan neta?

Lažeš, daj link

***

Znaš li da se pojavio NLO?

O kakvoj verziji LibreOfficea pričaš?

***

Strip