Реч уредника

ePUB, нове рубрике и маркетинг

У прошлом броју смо вас питали да ли желите ePUB издање ЛиБРЕ! часописа. Одзив није био велики али интересовања јесте било. Зато смо одлучили да овај број поред стандардног PDF издања има и пробно ePUB издање. Као и са нултим бројем часописа и за пробни број ePUB-a нам је битније да сагледамо изводљивост и потребу за оваквим издањем него да квалитет самог издања доведемо до савршенства. Неминовно је да ће се у ePUB издању овог броја поткрасти и неке грешке али сматрамо да ћемо уз вашу помоћ наћи прави и најпримеренији формат за ово издање, наравно, уколико се испостави да постоји интересовање за њим.

За ePUB издање се спремамо већ дуже време, па смо на ваш захтев могли већ у овом броју да понудимо и овакво издање. Што се тиче захтева за новим темама и рубрикама ту већ ствари иду мало спорије. Имајте разумевање за спорост у реаговању на ваше захтеве. Наша организација више личи на трому корпорацију него на флексибилно мало предузеће. Од вашег захтева до наше реализације нама треба минимално 2 месеца. У првом месецу разматрамо да ли уопште можемо са постојећим кадром да одговоримо на ваш захтев. Уколико можемо, тек у наредном месецу се стиче могућност да се договоримо око детаља као што су: форма, рубрика, потребно време и подела конкретних задатака, да бисмо на крају реализовали ваш захтев. Можда ћемо се у будућности мало боље организовати, можда ће и редакција бити већа па ћемо моћи брже да реагујемо и реализујемо нове теме, али за сада вас молимо за више стрпљења.

Маркетинг остаје „рак рана“ пројекта. Постојећи чланови редакције већ имају превише обавеза у реализацији часописа да би могли озбиљније да се посвете маркетингу. Зато смо одлучили да отворимо конкурс за нове чланове редакције који би се искључиво бавили осмишљавањем нових маркетиншких акција које би имале за циљ ширење информација о постојању овог пројекта како би постепено увећавали месечни тираж. Зашто? Већи тираж → већа мотивација аутора за рад → више аутора → већи квалитет часописа → још већи тираж… Велики тираж → већи утицај на јавно мњење, а то нам је један од циљева.

Зато, ако мислите да можете да помогнете у маркетингу часописа, јавите се на нашу већ познату адресу електронске поште: libre@lugons.org.

До читања.

ЛиБРЕ! тим 

ЛиБРЕ! 04 Садржај

ЛиБРЕ! Вести

Пулс слободе

Дан слободе софтвера

Историјат домаћих FLOSS  заједница: LUGoNS

Представљамо

Unity Web Apps

FLOSS медија плејери

Како да?

Мала школа Scribus-a – 3. део

Ослобађање

Несвакидашња окружења радне површи

Libre Office канцеларијски пакет

Добро дошли на слободну територију – 2. део

Слободни професионалац

Ратови едитора

Интернет, мреже и комуникације

Е-криминал - 2. део

Сам свој мајстор

Jinja2 шаблони

GNU/Linux DAW - 3. део

Мобилни кутак

Google Maps за Андроид

Смешне стране

ЛиБРЕ! вести 04

Ubuntu One
17. август 2012

Појавио се незванични Ubuntu One Client за Mac OSX са сличним опцијама као у званичном Ubuntu One Clientu за Линукс. До сада су Mac корисници управљали подацима у Ubuntu One облаку само преко web интерфејса. За сада су званични клијенти доступни на Линуксу, Windows-у и Андроиду.

Користан линк:
http://www.omgubuntu.co.uk/2012/08/new-mac-app-brings-ubuntu-one-to-os-x

GIMP
24. август 2012

Објављен је GIMP 2.8.2, прва надоградња нове стабилне верзије GIMP-а. Почевши од ове верзије, стабилна издања GIMP-а ће увек имати паран број микро верзије.

Користан линк:
http://www.gimp.org/

Убунту
26. август 2012

Објављена је надограђена верзија последњег Убунту 12.04 LTS оперативног система, под ознаком 12.04.1. Оваква издања постоје јер пакети на инсталационом диску застаревају, а закрпе и надоградње се гомилају. Током својег петогодишњег живота, 12.04 ће имати још 3 овакве надоградње: 7. фебруара 2013, средином 2013. и 24. јануара 2014.

Користан линк:
http://www.ubuntu.com/

Линукс
28. август 2012

Линукс слави двадесет и први рођендан.

Користан линк:
http://www.linuxzasve.com/dvadeset-i-prvi-rodendan-linuxa

System Rescue CD
4. септембар 2012

System Rescue CD у верзији 3 је доступан за преузимање. Ова дистрибуција је базирана на Gentoo Linuxu и опремљена је само алатима потребним за опоравак система или података. Осим конзолног, доступно је и графичко окружење.

Користан линк:
http://www.sysresccd.org/SystemRescueCd_Homepage

Gimp магазин
5. септембар 2012

Изашао је први број Gimp магазина. Часопис је бесплатан и објављен под лиценцом CC-BY-SA 2.5. Желимо им срећу и много успеха у даљем раду! Осим Gimp магазина и нашег часописа ЛиБРЕ!, погледајте и Full Circle и Blender Art.

Користан линк:
http://gimpmagazine.org/

OpenSUSE
5. септембар 2012

Објављен је OpenSUSE 12.2. Након два месеца рада на стабилизацији, убрзавању и укључивању нових технологија, стабилна верзија „зеленог“ је доступна за преузимање.

Користан линк:
http://www.opensuse.org/en/

Пулс слободе

Дан слободе софтвера

Аутор: Златан Васовић

Увод

Дан слободе софтвера (енгл: Software Freedom Day - SFD) је годишња прослава слободног софтвера широм света. Дан слободе софтвера је осмишљен да упозна јавност са слободним софтвером.

Званично се SFD обележава од 2004. године и те године је одржан 28. августа уз учешће 12 заједница слободног софтвера. Од тада па све до 2009. године, број тимова који учествују у манифестацији стално је растао (700 тимова из 90 земаља). Због последица светске економске кризе, број активних тимова се смањио 2010. године. Већ 2011. године долази поново до побољшања и повећања броја тимова који учествују у манифестацији. Ову статистику можете видети у табели догађаја.

Табела 1. Догађаји

SFI

Software Freedom International (SFI) је непрофитна организација која је званични организатор Дана слободе софтвера и правно лице које управља донацијама, уговорима и рачуноводством SFD-а. SFI је ослобођен од пореза у САД, где је и регистрован, тако да су донације за SFD ослобођене од пореза. Име „Software Freedom International“ је изабрано да би се име организације разликовало од имена самог догађаја који се организује (Software Freedom Day).

Сам дан

Сваки догађај је препуштен локалним тимовима да га организују. Претходно регистровани тимови добијају бесплатни промотивни пакет од SFI-a чиме SFI помаже сам догађај. SFD Wiki (http://wiki.softwarefreedomday.org/) садржи појединачне странице тимова које описују њихове планове. Догађај није униформан и разликује се од тима до тима који самостално осмишљавају конференције о FLOSS-у, радионице, игре, дискусије и InstallFest-ове (http://en.wikipedia.org/wiki/Linux_User_Group#Installfests).

Спонзори

Званични спонзори SFD-a su: Canonical Ltd. (http://www.ubuntu.com), Google (http://code.google.com), Linode (http://www.linode.com), Lemote (http://www.lemote.com/en), Linux Magazine (http://www.linux-magazine.com), Ubuntu User (http://www.ubuntu-user.com), Linux Journal (http://www.linuxjournal.com), Admin Magazine (http://www.admin-magazine.com), Smart Developer (http://www.smart-developer.com), FreeBSD (http://www.freebsd.org//), Joomla! (http://www.joomla.org), Free Software Foundation (http://www.fsf.org) и Free Software Foundation Europe (http://www.fsfe.org). Некадашњи спонзори су: IBM (http://www.ibm.com) и Sun Microsystems (http://www.oracle.com/us/sun/index.htm), кога је нажалост купио Oracle.

Дан слободе софтвера у Србији

Дан слободе софтвера се у Србији први пут одржао 2007. године у Новом Саду. 2008. године је био поново одржан у Новом Саду, 2009. је био одржан у Нишу и Приштини а 2010. само у Нишу. 2011. године се, на жалост, није одржао у нашој земљи. Ове године ће се Дан слободе софтвера у Србији одржати по пети пут.

Информације о догађају:

Место одржавања: Београд, O3ONE галерија

Датум: Субота, 15. септембар

Време: 13-17ч предавање, 17-19ч неформално дружење

Окупљање чланова заједница у 12:00ч.

Заједнице које ће присуствовати:

Mozilla Србија,

Убунту Србија,

Линукс Минт Србија,

LibreOffice Србија,

Wikimedia Србија,

ЛиБРЕ! тим,

LUGoNS и

Slackware Србија.

Своју подршку су дали:

неформална група СУНЦЕ,

Bitcoin.rs,

Пиратска партија (логистичка подршка) и

SrboDroid тим.

Предвиђен програм

Увод у FLOSS: 10-15 минута;

Употреба слободног софтвера у свакодневном животу: 15 минута;

Употреба слободног софтвера у предузећима: 15 минута;

Дијалог заједница и интеракција са публиком: 60 минута;

Међусобно дружење и

Дељење дискова (CD) са слободним софтвером.

Корисни линкови:

[1] http://www.softwarefreedomday.org/
[2] https://www.facebook.com/events/115803835234720/
[3] https://plus.google.com/u/0/events/ctfpa2lk29vtmuvubigfap44q7o/113435203219531945163
[4] http://tweetvite.com/event/sfdsrbija// tag: #SlobodeSoftvera
[5] https://pinterest.com/pin/320459329704591004/
[6] http://www.b92.net/tehnopolis/aktuelno.php?yyyy=2012&mm=09&nav_id=639848
[7] http://www.baguje.com/2012/09/dan-slobode-softvera-u-srbiji-34384.html
[8] http://www.zaneupucene.com/dan-slobode-softvera-u-srbiji/
[9] http://www.mycity.rs/Domaca-IT-scena/Dan-slobode-softvera-u-Srbiji.html
[10] http://www.sk.rs/forum/showthread.php?t=83512
[11] http://slackware-srbija.org/forum/viewtopic.php?f=10&t=1584
[12] http://slackware-srbija.org/index.php/vesti/1-slackware-srbija/75-dan-slobode-softvera-u-srbiji-15092012
[13] http://mozilla-srbija.org/vesti/dan-slobode-softvera-u-srbiji/
[14] https://www.lugons.org/Members/gbranko/vesti/software-freedom-day
[15] https://forum.lugons.org/cgi-bin/yabb2/YaBB.pl?num=1346135588/
[16] http://forum.ubuntu-rs.org/Thread-dan-slobode-softvera-u-srbiji
[17] http://forum.mint-srbija.com/topic/991-dan-slobodnog-softvera-u-srbiji/

LUGoNS

LUGoNS – Linux User Group of Novi Sad (Група корисника GNU/Linux оперативног система у Новом Саду), је једна од најстаријих Линукс заједница на нашим просторима. Географски назив заједнице је одавно превазиђен, па су многи чланови заједнице и изван Новог Сада.

LUGoNS је настао из идеје, као и све добре ствари на овом свету. Милош Красојевић - milobit – један од оснивача LUGoNS-a, 90-тих година је отишао у Немачку где се први пут сусрео са Линуксом, одакле и потиче његова страст и „залуђеност“ истим. Кроз учење и рад на Mannheim Универзитету, стиче богато знање као и помоћ и подршку пријатеља у годинама које следе. У то време упознаје Николу Кавечана са којим остварује своје прве идеје и крајем двадесетог века настаје ns-linux.org.

У годинама које следе нижу се бројни пријатељи и сарадници који су радили на јачању LUGoNS-a: Даница Новаковић – kaneolopa, Никола Новаковић – dreamerns, Никола Котур – kotnik, Горан Мекић – meka, Дани Ласло – nsd, Велибор Глишин – bobus, Слободан Средојевић – ssl, Лазар Стричевић – lucky, Жарко Живанов – zzare… Број сарадника и пријатеља LUGoNS-a из дана у дан расте све више те их је готово немогуће све набројати.

2005. године сајт LUGoNS-a је имао одличну посећеност. Тада је организовано и прво окупљање корисника а на велико изненађење организатора кафић Sting је био мали да прими све који су дошли. То је био знак да је време да LUGoNS постане званична заједница, након чега су се и регистровали.

Одмах након тога отворен је форум, лабораторија, почела су предавања и едукација људи о слободном софтверу, програмирању, технологијама. Организоване су бројне презентације, скупови, LID-ови (Linux Install Day) у оквиру LUGoNS hacker space-a.

Иза LUGoNS-a су пројекти превода на српски језик SlackBook-a и Gentoo handbook-a, водича „Како постати хакер“, итд. LUGoNS такође ради на прикључивању Tor exit node-у и популаризацији Tor технологије. Осим преводилачких пројеката ту су и слободне дописне листе (free-lists.net), виртуелна учионица о програмирању и GNU/Linux оперативном систему као и бројна предавања на факултетима.

У раду на свим овим пројектима LUGoNS-у је значајно помогла инфраструктура. Осим web сервера по њиховој вољи, располажу и mail сервером, git репозиторијумима, wiki-јем, блоговима, планетом, сервисима за рад на програмерским пројектима - trac и redmine као и многим другим. Сви ови сервиси су на располагању свим члановима LUGoNS-a који имају идеју и вољни су да је развијају. Између осталог, овако је LUGoNS и помогао пројекту ЛиБРЕ!.

Да не буде да само раде, чланови LUGoNS-a умеју и да се друже. После периода успаваности, протеклих годину дана се ситуација поново загрева и постаје све занимљивије. Окупљања (планирана и непланирана) су све чешћа. Нека од битнијих места које ће сваки гост LUGoNS-a вероватно да обиђе су Gusan, Bezec, Vanesa, Sting, а некада раније и CK13. Они који су посетили LUGoNS се вероватно добро сећају ових места. И чланови LUGoNS-a одлазе у госте, рецимо неки чланови су посетили CCC (Chaos Communication Congress) – хакерски конгрес који се одржава у Немачкој, Defcon у Лас Вегасу а неки су се дружили са колегама из Хрватске на конференцији DORS/CLUC у Загребу. Били су колективно и у Београду у више наврата.

Због свих оних који су несебично пружали подршку LUGoNS-у свих ових година, LUGoNS јача и шири се из дана у дан. Сви заинтересовани су добродошли да се придруже LUGoNS-у. Рад и активности LUGoNS заједнице можете пратити на:

Званичној страници LUGoNS-a: https://www.lugons.org/
Форуму LUGoNS заједнице: https://forum.lugons.org/cgi-bin/yabb2/YaBB.pl
LUGoNS планети: https://planet.lugons.org/
LUGoNS wiki страници: https://wiki.lugons.org/doku.php

Такође су доступни и путем IRC-a:

IRC сервер: irc.freenode.net канал: #lugons

LUGoNS тим 

Представљамо

Unity Web Apps

Аутор: Златан Васовић

Убунту Unity се развија веома брзо. Unity Web Apps је једно од већих (и веома иновативних) унапређења. Сајтови уз помоћ Web Apps-a постају web-базирани програми попут оних које можемо видети у Firefox-у, Chrome/Chromium-у и још неким web прегледачима. Уз Web Apps стижу и нови Unity Lens-еви (Unity сочива), Google Docs (и даље се користи ово име, мада не знамо зашто, имајући у виду да се овај сервис одавно званично зове Google Drive) и Photos. Као и код других сочива, можете филтрирати резултате приликом претраге. Нас је ова функција заинтересовала па смо је испробали.

Подржани сајтови

Unity Web Apps подржава следеће web сервисе:

Вести:

BBC News (bbc.co.uk/news),

CNN News (edition.cnn.com),

Yahoo! News (news.yahoo.com/),

Google News (news.google.com),

Yandex News (news.yandex.ru),

Google Reader (google.com/reader),

Reddit (reddit.com) и

NewsBlur (newsblur.com).

Сервиси електронске поште:

Gmail (mail.google.com),

Yahoo! Mail (mail.yahoo.com),

Yandex Mail (mail.yandex.ru),

QQ Mail (mail.qq.com),

Windows Live Mail (login.live.com) и

Mail RU (mail.ru).

Друштвене мреже:

Facebook (facebook.com),

Twitter (twitter.com),

Google+ (plus.google.com),

VK.com (vk.com),

LinkedIn (linkedin.com) и

Tumblr (tumblr.com).

Игре:

Cut the Rope (cuttherope.ie),

Angry Birds (chrome.angrybirds.com),

Lord of Ultima (lordofultima.com) и

Command and Conquer: Tiberium Alliances (alliances.commandandconquer.com).

Канцеларија:

Google Docs (docs.google.com) и

Google Calendar (google.com/calendar).

Музика и видео:

Last.fm (lastfm.com),

Libre.fm (libre.fm),

Pandora (pandora.com),

Grooveshark (grooveshark.com),

Hulu Player (hulu.com/watch),

Yandex Music (music.yandex.ru),

Rdio (rdio.com),

YouTube (youtube.com) и

Ubuntu One Music (one.ubuntu.com).

Остали:

Launchpad (launchpad.net),

WordPress.com (wordpress.com),

Amazon (amazon.com),

Amazon Cloud reader (read.amazon.com) и

Subway IRC.

Ова листа се може проширити зато што је API Unity Web Apps-a доступан свим заинтерсованим програмерима.

Подршка прегледача

Ову опцију за сада подржавају само Mozilla Firefox и Chromium. Занимљиво је зашто је не подржавају и остали open source прeгледачи са сличном основом.

Слика 1.: Пример интегрисања web сервиса са Убунтуом

Тестирање могућности

Интеграција са Unity HUD-ом је одлична и њу подржавају Reddit и Google Docs. Приликом коришћења Google Docs-a можете да убацујете обележиваче, цртеже… Већина опција Google Docs-a је пребачена у Unity HUD. Само притисните Alt тастер и почните да куцате команду (којој је исти назив као и у Google Docs менију) и након што вам се појави жељена команда једноставно је одаберите. Ово се показало веома корисно након дужег рада. Reddit има претраживање категорија, кључне речи и слично (док ви куцате шта желите и HUD вам даје брзе резултате изгледа као да претражујете Reddit).

Слика 2.: Google Docs

Слика 3.: Reddit

BBC News, Yahoo! News и CNN News подржавају обавештења која се појављују при врху екрана. Ова опција се такође показала као корисна. Уместо да стално освежавате BBC, CNN или Yahoo! примаћете обавештење чим стигне нова вест. Мало нам је засметало што ову опцију не подржавају и остали извори вести који подржавају Unity Web Apps (на пример Google News).

Слика 4.: BBC News обавештења

Grooveshark је добио интеграцију са звучним менијем Убунтуа па сада можете да слушате вашу музику из Grooveshark-a као и музику из Rhytmbox-а на пример.

Слика 5.: Grooveshark у звучном менију Убунтуа

Twitter и Google+ се могу наћи у messages менију са корисним ставкама као што су нови tweet-ови, постови… Не би било лоше да имају обавештење за сваки пристигли tweet, G+ пост и слично, као код news сајтова.

Слика 6.: Twitter и G+ у менију за поруке у Убунтуу

Инсталирање

Unity Web Apps се инсталира врло једноставно. Да би се инсталирао потребно је унети следеће команде и сачекати да Убунту одради своје:

$ sudo add-apt-repository ppa:webapps/preview
$ sudo apt-get update && sudo apt-get install unity-webapps-preview

Напомене

Можда ћете имати проблема са Google Docs програмом, зато што вас прегледачи преусмеравају на адресу drive.google.com тако да ћете морати брзо да реагујете да бисте је инсталирали (осим ако немате јако спор интернет што није био наш случај).

Убунту неће да одржава Unity Web Apps још дуго времена за Убунту 12.04 тако да вам топло препоручујемо да у скорије време пређете на Убунту 12.10.

Након првог покретања (додавања) неког Unity Web програма, исти ће вам се „залепити“ за launcher, тако да ако желите да га „откачите“ са launcher-a мораћете да рестартујете систем или се одјавите па се поново пријавите (што је много бржи начин).

Ако вам се допала ова иновативна функција Убунту Unity-ја пратите њен развој и чекајте да ваш омиљени сајт постане web-базиран програм у Убунтуу. 

FLOSS медија плејери – 3. део

Аутор: Гаврило Продановић

У прошлим бројевима смо говорили о конзолним и графичким медија плејерима. У овом броју ћемо се фокусирати на MPD. Music Player Daemon је серверски програм, који се обично стартује у позадини са boot-ом система. MPD пружа могућности да репродукује све познате аудио формате и да користи све познате аудио излазе. MPD је могуће контролисати локално или преко мреже помоћу клијената који комуницирају преко TCP или UNIX socket-a. Након инсталације MPD-а, потребно је урадити неке једноставне измјене у /etc/mpd.conf датотеци, као што је локација до музичке библиотеке и лозинка за приступ. Након тога је потребно одабрати клијент помоћу којег ћете пуштати вашу музику.

MPC

MPC је једноставан cli клијент за MPD. Помоћу њега можете урадити све потребне ствари, као што је контролисање playback-а или претрага музичке библиотеке. Његов интерфејс ће неким корисницима бити „неудобан“ али је MPC одлична алатка коју би могли користити у скриптама или за keybind у вашем омиљеном управнику прозора.

Ncmpcpp

Слика 1: Ncmpcpp

Ncmpcpp је fork ncmpc клијента за MPD. Краси га ncurses интерфејс што га чини једноставнијим за коришћење. Помоћу њега можете прегледати музичку библиотеку по фасциклама или по структури artist/album/song. Такође подржава напредније претраживање које је једноставног интерфејса. Постоји више поља гдје можете попунити тагове које желите и тако претражити лако оно што вас занима. Такође постоји playlist editor и tag editor који вам могу бити корисни. У случају да не знате текст неке пјесме, ncmpcpp вам га може аутоматски добавити са интернета. Ако вам затреба помоћ како да користите овај клијент, притисните само F1.

GMPC

Слика 2: GMPC

Gnome Music Player Client је графички клијент за MPD. Интерфејс му је леп, једноставан за коришћење а богат опцијама. Са леве стране налазе се језичци који нуде различите опције. У Now Playing можете погледати информације о песми. Такође ту можете погледати текстове песама, језичке за гитару (ова опција није дала никакве информације за наше песме), сличне песме, сличне извођаче, web линкове, информације о извођачу и песмама из албума. Такође постоји листа других албума које поседујете у вашој музичкој колекцији. Play Queue вам даје тренутну листу песама коју можете изменити. У Database tab-у песме можете прегледати по фасциклама а такође постоје и Genre, Artist и Metadata browser. Такође ту је и претраживање које ће вам бити од помоћи.

Sonata

Слика 3: Sonata

Sonata је једноставан GTK клијент. Овде такође постоје опције претраживања музичких библиотека, као и код GMPC-а али за разлику од GMPC-а, овде не постоје опције за приказивање детаљних информација са интернета. Међутим, постоје текстови песама. Оно што нам се свидело је могућност минималистичког интерфејса где постоје само контроле за репродукцију.

Салика 4: Sonata mini

На крају

Овде смо описали само клијенте који раде на GNU/Linux-у. Такође постоје клијенти за друге платформе као што су Windows или Mac OS X. Постоје клијенти и за Андроид, IPhone, IPod, IPad и Symbian телефоне. Такође постоје plugin-oви за IM, plugin-ови који мењају ваш статус а постоје и IRC plugin-ови. Исто треба споменути и web клијенте који вам омогућавају да контролишете MPD широм свијета са сваког уређаја који поседује web browser. Такође треба споменути да се MPD може користити за аудио streaming. Ако желите да испробате још клијената за MPD у случају да вам се ови не свиђају, онда је за вашу потрагу добра следећа локација:
http://mpd.wikia.com/wiki/Clients

Како да?

Мала школа Scribus-a – 3. део

Аутор: Дејан Маглов

У прошлом наставку мале школе смо отварали наш документ. Подесили смо опште параметре и сад по први пут видимо комплетан Scribus-ов интерфејс. Пре него што наставимо са конкретним форматирањем шаблона за наш часопис, представићемо овај интерфејс. Представићемо га у циљу лакшег сналажења где нам је шта, упознавања са алатом и терминологијом која ће бити коришћена у овој малој школи. Након тога, кренућемо са формирањем леве и десне странице, форматираћемо стилове за текст, одабрати жељене боје које ћемо употребљавати у часопису…

Интерфејс Scribus-а

Слика 1: Интерфејс Scribus-а

Scribus има класичан моно прозорски интерфејс са класичним распоредом елемената. Уочавамо 5 стандардних елемената интерфејса:
1. линију падајућих менија, на самом врху прозора,
2. линију алата испод линије падајућих менија,
3. WYSIWYG (енгл. What You See Is What You Get - шта видиш то добијеш) радни прозор,
4. навигациону линију и
5. статусну линију.

Линија падајућих менија

Слика 2: Линија падајућих менија

Ова линија садржи све алате за прављење, уређивање и подешавање документа као и самог програма. Ови алати су распоређени у 10 падајућих менија. У табели 1 су дати сви алати по категоријама.

Табела 1: Алати у падајућим менијима

Табелу не треба додатно коментарисати. Алати су логично распоређени а функције алата ћемо упознати у наставку мале школе.

Линија алата

Слика 3: Линија алата

У овој линији су иконице најчешће коришћених алата. Ту су алати за манипулацију документима (отвори нови, отвори постојећи, сними, затвори, штампај, изврши проверу, направи PDF), затим стандардни алати за уређивање (Undo, Redo, исеци, копирај и налепи (енгл. cut/copy/paste)), затим алати за увоз елемената (текст оквира, оквир слике, render оквира, табеле, облика, полигона, праве линије, криве линије, линије слободном руком), затим алати за уређивање елемената (ротирај елемент, увећај елемент, означи текст, уреди текст, повежи оквир текста, раздвоји оквире текста, измери растојање, копирај особине, узми боју са екрана). На крају линије са алатима су PDF елементи форме (додај дугме, додај текст, додај check box, додај combo box, додај list box, додај коментар, линкуј елементе).

Већину ових алата ћемо стално користити приликом израде нашег пројекта.

Радни прозор

Слика 4: Радни прозор

Радни прозор обухвата највећи део интерфејса. Карактерише га функција WYSIWYG. Ово значи да оно што видите и уредите ће тако бити и у завршном документу са изузетком помоћних линија које служе за поравнавање, позиционирање и идентификацију елемената документа. Подешавање шта ће од помоћних елемената бити приказано у радном простору се налази у падајућем менију View.

Навигациона линија

Навигациона линија првенствено служи за брзи прелазак са стране на страну документа на којем радимо али исто тако нам подешава изглед радног прозора.
Гледајући ову линију са лева на десно уочавамо падајуће листе:
1. за брзи одабир главне јединице мере (mm, cm, in, c, pt…)
2. за брзи одабир квалитета приказа свих елемената на документу без обзира на унети квалитет (high, normal и low)

Да појаснимо, брза промена јединице мере може да буде корисна ако на пример за читав документ користимо mm као основну јединицу али нам треба већа контрола квалитета илустрација у пикселима, једноставним кликом и одабиром пиксела за основну јединицу мере можемо без већих проблема да пређемо са уређења текста на уређивање слика и обратно. Врло корисно.

Квалитет приказа елемената је такође корисна функција. Проверавање излазног квалитета документа можемо да једноставно обавимо постављањем максималног квалитета приказа документа то јест High. Ако бисте оставили стално овај квалитет приказа могло би доћи до успоравања навигације кроз документ због генерисања квалитетне слике, зато није лоше смањити квалитет приказа на Low чиме убрзавамо навигацију и рад у документу.

Следећих пар ставки у навигационој линији се односи на увећање документа у радном прозору. Ту је combo box са процентом увећања (zoom) приказа, лупа са минусом за умањење, лупа са јединицом за враћање у нормални приказ (100% увећања) и лупа са плусом за увећање.

Следећа група дугмића се односи на навигацију по странама документа.

Врло битан list box је онај који се налази иза навигационих дугмића. Овај list box служи за бирање тренутно активног layer-а документа. Као и сви графички програми и Scribus подржава layer-е. То значи да различите елементе документа можете да поставите на други прозирни layer, тако да приликом означавања слике не сметају тексту или позадински елементи елементима главног садржаја, и слично.

О layer-има у Scribus-у ће касније бити више речи.

На навигационој линији можемо још уочити два дугмића са десне стране. Једно се односи на преглед изгледа када се примени шема боја. Шеме боја покушавају да дочарају изглед готовог производа након штампе. На екранима се користе RGB боје то јест боје које су добијене мешањем 3 основне боје: црвене, зелене и плаве. У штампаријама се користе CMYK боје то јест, боје добијене мешањем 4 основне боје: cyan, magenta, жута и црна. Шема боја покушава ове разлике да премости. Пошто ми нећемо штампати наш часопис и нисмо подесили шему боја ово дугме нам ништа не значи, шта више, ако је активно могло би нам дати погрешну слику излазног документа.

Друго дугме је Preview Mode. Оно укључује и искључује режим за преглед готовог документа. Када је ово дугме активно из радног прозора се уклањају све помоћне линије и остаје само приказ готовог излазног документа.

Навигациона линија је врло битна за сналажење у документу па смо овог пута обратили мало више пажње на њу.

Статусна линија

Корисници не могу да утичу на елементе у статусној линији. Она даје само информацију о тренутном положају курсора и стању функције аутoматског снимања докумената.

Сада смо се упознали са интерфејсом Scribus-a и знамо где нам је шта. Од следећег наставка почињемо са конкретним радом на изради нашег PDF часописа.

Наставиће се… 

Ослобађање

Несвакидашња окружења радне површи

Аутор: Александар Станисављевић

Уколико спадате у кориснике који воле да испробавају разне Линукс дистрибуције у живом режиму трагајући стално за неким новим искуством, вероватно сте се бар једном запитали које су заправо суштинске разлике између појединих дистрибуција. Све оне углавном користе X Window System, али управници прозора и окружења радне површи који се у њима користе могу значајно да варирају од дистрибуције до дистрибуције. Многобројне Линукс дистрибуције користе најпознатија окружења радне површи, као што су: GNOME Shell, MATE, Unity, LXDE, XFCE, Cinnamon и KDE, па ћете се током испробавања разних Линукс дистрибуција у живом режиму сусретати углавном са овим окружењима радне површи. Међутим, поред набројаних окружења радне површи постоје и она која су веома мало заступљена, што свакако не значи да су по функционалностима и карактеристикама лошија од њих. Због тога је врло вероватно да се са некима од њих још нисте упознали па би овај чланак био један од начина да то и учините.

Trinity

Пројекат Trinity окружења радне површи је организовао и предводи Тимоти Пирсон (енгл. Timothy Pearson), управник за издања Кубунтуа са 3.5 верзијом KDE окружења радне површи. Он је објавио Trinity како би наставио са развојем верзије 3 KDE-a а након што је KDE e.V одлучио да напусти овај пројекат и крене са развојем верзије 4 KDE-a. Овај fork одржава KDE 3.5 живим укључујући исправљање уочених буба, побољшања са додатним карактеристикама као и компатибилност са старијим хардвером.

Слика 1.: Trinity 3.5.12

Sugar

Sugar је окружење радне површи направљено са циљем да га користе деца за интерактивно учење уз помоћ рачунара. Програмери овог окружења радне површи су укључени у пројекат One Laptop per Child – OLPC (један лаптоп по детету). Ово окружење радне површи је подразумевано инсталирано на OLPC XO-1 фамилији лаптоп рачунара а такође подржава и други хардвер те може накнадно да се инсталира.

За разлику од других окружења радне површи, Sugar не користи метафоре попут: радног окружења, фасцикле и прозора. Уместо тога, активности у Sugar-у које су увек преко целог екрана, захтевају од корисника да се фокусирају на само један програм у датом тренутку.

Слика 2.: Sugar 0.82

Étoilé

Étoilé (француски за звездано), је GNUstep базирано окружење радне површи које је од самог старта изграђено на бази високо модуларних и лаганих компоненти са таквом оријентацијом читавог пројекта као и пројектне документације која корисницима омогућује да креирају сопствени ток рада у овом окружењу комбиновањем и обликовањем пружених услуга (програма) и других компоненти окружења. Étoilé избегава традиционалне метафоре радне површи те обезбеђује знатно више могућности приликом представљања објеката. То омогућава знатно лакше представљање објеката који се не односе само на класичне датотеке, као што су људи.

Слика 3.: Étoilé 0.4

EDE

EDE или Equinox Desktop Environment је мало окружење радне површи које је направљено да буде одзивно, да троши веома мало ресурсе рачунара и да има познати изглед и угодност приликом коришћења. EDE окружење радне површи користи FLTK комплет алата и писано је у C++ програмском језику.

EDE не користи „пружамо све“ филозофију. Његов циљ је да обезбеди само окружење радне површи које не укључује специјалне алате и програме. На пример, зашто правити још један web browser када Firefox, Seamonkey или Chromium могу одлично да сарађују са EDE-ом.

Слика 4.: EDE 2.0

Razor-qt

Razor-qt је лагано окружење радне површи које користи QT комплет алата. За разлику од KDE окружења радне површи које такође користи QT комплет алата, Razor-qt одлично ради и на старијим компјутерима. Прилагођен је корисницима који цене једноставност, брзину и интуитиван кориснички интерфејс.

Слика 5.: Razor-qt 0.4

Look Win XP

Look Win XP (LXP) окружење радне површи је намењено Linux/Unix корисницима који желе окружење радне површи које пружа Microsoft Windows XP „осећај и изглед“. LXP пројекат је сâм развио све своје теме као и неколико других додатака. Ово окружење је намењено свима онима који желе брзо и једноставно окружење радне површи као и онима који желе да импресионирају своје пријатеље који користе Microsoft Windows XP оперативни систем.

Слика 6.: LXP 0.2

Ambient

Ambient је MUI (Magic User Interface) базирано окружење радне површи за MorphOS оперативни систем. Његов развој је 2001. године започео Дејвид Гербер (David Gerber). Главни циљеви које ово окружење треба да испуни су једноставност и брзина. Ово окружење радне површи је писано у C програмском језику.

Слика 7.: Ambient окружење радне површи

ROX

ROX је брзо и једноставно за коришћење, окружење радне површи, које у великој мери користи drag-and-drop (пребаци) могућност. Базиран је на ROX-Filer управнику датотека (file manager) који се подразумевано користи у Puppy Linux-у. Користи GTK+ комплет алата а писан је у програмским језицима C и Python.

Слика 8.: ROX окружење радне површи

GUIShell

GUIShell је лагано окружење радне површи које користи GTK+2 комплет алата. Оно покушава да одржи ниске хардверске захтеве и пружа не тако добро корисничко искуство док се истовремено брине да добро угости напредне кориснике, имајући у виду снагу GTKShell-a.

Слика 9.: GUIShell 3.6

Корисни линкови:

[1] http://en.wikipedia.org/wiki/Trinity_%28desktop_environment%29#Trinity
[2] http://trinitydesktop.org/
[3] http://en.wikipedia.org/wiki/Sugar_%28desktop_environment%29
[4] http://wiki.sugarlabs.org/go/Welcome_to_the_Sugar_Labs_wiki
[5] http://en.wikipedia.org/wiki/Étoilé
[6] http://etoileos.com/
[7] http://en.wikipedia.org/wiki/EDE
[8] http://www.equinox-project.org/
[9] http://razor-qt.org/
[10] http://en.wikipedia.org/wiki/Razor-qt
[11] http://sourceforge.net/projects/lxp/
[12] http://lxp.sourceforge.net/
[13] http://en.wikipedia.org/wiki/Ambient_%28desktop_environment%29
[14] http://www.roscidus.com/desktop/home
[15] http://en.wikipedia.org/wiki/ROX_Desktop
[16] http://www.nongnu.org/antiright/

Libre Office канцеларијски пакет

Аутор: Стефан Ножинић

Ако тражите алтернативу Microsoft Office-у, или пак тек размишљате о канцеларијском софтверу, онда свакако погледајте Libre Office пакет програма. Libre Office је бесплатан канцеларијски софтвер отвореног кода који испуњава многе захтеве у овом пољу савремених технологија. Libre Office се састоји из шест програмских решења за различите потребе и намене.

Writer

Libre Office Writer је уређивач текста за многе врсте докумената. Од најједноставнијих текстуалних до сложених као што су .odt или .docx који се користи у Microsoft Office-у. Такође, нуди и опцију извоза документа и у PDF и HTML. Writer-ом се могу комбиновати и остали програми из Libre Office пакета као што је Math за писање математичких формула. Једноставан је, а њиме могу да се праве разне врсте докумената, од обичних белешки до књига. Може да направи садржај, форматира текст, стилизује га, направи табелу и још много ствари које су доступне у различитим врстама докумената. Садржи много „чаробњака“ (енгл. wizards) који вам омогућавају да комплексне радње урадите једноставно, али ипак професионално и квалитетно. Једна од корисних ствари ствари у Writer-у је AutoCorrect и spelling check on the fly који грешке у писању пронађу док куцате. Програм има уграђен и autocomplete систем који довршава реч док куцате на основу уграђеног речника и речи које сте већ унели. За лаку навигацију кроз документ са много страна Libre Office Writer нуди опцију генерисања садржаја. Гаранција да ће сви моћи прочитати ваш документ јесте OpenDocument формат, који је општеприхваћен стандардни формат за ову врсту документа. Поред OpenDocument формата Libre Office Writer нуди могућност чувања документа у .doc (стари формат Microsoft Office-а).

Calc

Овај софтвер пружа лагодан рад са табелама и табеларним приказом. Технологија DataPilot омогућава увоз података из база података и прављење табеларног приступа. Можете користити бројне аритметичке операције и табеле направити што динамичнијим. Много „чаробњака“ вас корак по корак воде кроз напредне опције и олакшавају коришћење. Scenario Manager омогућава да погледате у будућност тако што ћете добити резултате за податке које претпостављате да се могу десити. Ово је корисно ако правите табелу са продајним артиклима и табелу која израчунава добитак. Коришћењем ове опције можемо погледати шта би се десило ако би се цене смањиле или повећале, колики је губитак односно добитак. Calc има и опцију извоза табела у PDF формат, али и чување документа у формату који подржава Microsoft Excel.

Impress

Impress служи за израду презентација. Већ при покретању можете кроз „чаробњака“ урадити основе једне презентације, као што су одабир позадине слајдова, наслов презентације или распоред садржаја. Libre Office Impress омогућава и коришћење шаблона који убрзавају процес прављења презентације, а опет чине да она изгледа квалитетно. Додатне шаблоне можете преузети из Libre Office ризнице или пак направити своје. У презентацију можете додати и аудио запис. Када дође време да презентујете ваш рад Impress вам нуди Slide Show опцију коју можете подесити на „ручно“ пребацивање слајдова, или пак аутоматско на неколико секунди, а ту су и опције у вези са показивачем.

Draw

Ако волите да цртате или пак радите основне техничке планове онда је Libre Office Draw права ствар за вас. Можете конструисати 2D као и 3D објекте и потом их изменити, приступити галерији са цртежима за лако коришћење у документу или сами направити цртеже и сместити их у галерију ради лакшег приступа. Овај програм Libre Office канцеларијског пакета вам нуди извоз вашег рада у Flash SWF формат као и у многе друге формате (поменимо .jpg, .png или .gif).

Base

Base je управник за базе података. Направљен је за велики број корисника и бројне употребе, попут одржавања база података, измене, брисање, претрагу… Кроз многе „чаробњаке“ које нуди овај део Libre Office канцеларијског пакета и они који немају много искуства могу лако направити табеле, базне упите или форме. Ако желите да користите Base без потребе да базу података делите онда имате могућност креирања базе података у којој се подаци чувају на вашем рачунару у једној датотеци. Ово је одлично решење за оне који немају потребу за великим мрежним базама података и који желе једноставну базу података лаку за разумевање и коришћење. Искусним и захтевнијим корисницима Base нуди приступ базама података као што су, на пример, MySQL, MS Access или PostgreSql.

Math

Писање сложених математичких формула уз Libre Office Math је једноставно. Math је одлично интегрисан и у остале Libre Office пакете. Тако у Writer-у можете лако написати било коју формулу. Формуле можете сачувати у интерном формату, али и извести у свеприсутни PDF.

Добро дошли на слободну територију – 2. део

Аутор: Мишо Јовановић

Овај чланак је други у низу будућих чланака чија сврха је да се новим и мање искусним корисницима слободних оперативних система укратко представе програми који ће им убрзати прилагођавање на нови оперативни систем.

Други чланак биће посвећен слободним медија плејерима.

За слободне оперативне системе постоје бројни квалитетни медија плејери. Њихов број расте из дана у дан. Сваки од њих, наравно, има своје предности и недостатке. У складу са намјеном ове рубрике представићемо вам три слободна медија плејера који ће задовољити и ваше потребе и ваше стечене навике.

VLC медија плејер

Први у низу јесте VLC медија плејер, вама вероватно већ познат. VLC или VideoLAN Client медија плејер је један од најнапреднијих, опцијама најбогатијих, а опет за употребу најједноставнијих медија плејера.

Слика 1.: VLC медија плејер

VLC подржава већину познатих формата, па чак и неке егзотичне и мало кориштене формате. Формати: mp3, mp4, avi, wmv, wma, ogg, ogv, mkv, flv или било који други расположиви формат не представљају проблем за VLC медија плејер. Од доступних опција треба напоменути могућност убрзавања или успоравања превода у односу на AVI снимак, у случају да је превод који имате неусклађен са вашим филмом. Вјерујемо да је VLC један од бољих плејера како за нове кориснике, тако и за све остале који немају неке специфичне захтјеве.

VLC медија плејер је могуће користити и за конверзију видео снимака, као и за преглед видео сигнала са удаљених локација (streaming).

Audacious

Музички плејер Audacious је намијењен онима који су навикли на интерфејс популарног Winamp-а. Audacious има све што је садржавао и Winamp: главни прозор препознатљивог изгледа и функција, прозор за equalizer-e, play листу; укратко, све оно на шта сте одавно навикли.

Слика 2: Audacious

Ако сте користили skin за ваш Winamp, исти можете без проблема да користите и за Audacious. Такође, можете да укључите и основни Winamp classic изглед.

Осим изгледа пресликаног са Winamp-a Audacious има и GTK изглед, интегрисан са изгледом графичког окружења. Вјерујемо да ћете временом напустити изглед Winamp-a и прећи на GTK, јер ћете се навићи на GTK користећи друге програме.

Слика 3: Audacious, GTK изглед

QMMP

За QMMP важи исто што и за Audacious. У питању је клон Winamp-a који подржава и Winamp skin-ове. Једина битна разлика је у томе што QMMP не садржи интеграцију са графичким окружењем тј. подржава искључиво изглед Winamp-a. Оно што ни Audacious ни QMMP не садрже јесте подршка за видео репродукцију.

Слика 4.: QMPP

QMMP је осим за слободне оперативне системе доступан за употребу и на MS Windows оперативном систему.

Употреба Winamp skin-ова

Као што смо већ рекли, Audacious и QMMP подржавају употребу skin-ова за Winamp. Битно је напоменути да winamp skin-ови долазе архивирани у .wsz датотеци.

Да бисте користили winamp skin-ове на програму Audacious потребно је да отворите фасциклу на сљедећој локацији, и да у ту локацију убаците ваш жељени skin:

/home/~/.local/share/audacious/Skins

Поступак за QMMP је исти, само што се датотеке за изглед убацују у:

/home/~/.qmmp/skins

Уколико желите да користите Winamp classic skin, можете да га преузмете са: http://gnome-look.org/content/show.php/?content=135799.

Корисни линкови:

[1] http://www.videolan.org/
[2] http://audacious-media-player.org/
[3] http://qmmp.ylsoftware.com/

Слободни професионалац

Ратови едитора

Аутор: Никола Харди

Рат едитора (енгл. editor war) је чест назив за ривалство корисника vi и Emacs текст едитора. Оба наведена програма се, на неки начин, сврставају у врло напредне и зреле програме међутим, њихове карактеристичне особине се врло разликују. Оба наведена програма одликује минималистички изглед у односу на друге познате едиторе текста, као што су на пример: LibreOffice Writer, Geany и Kate. Друга врло карактеристична особина је што пружају напредне могућности за управљање искључиво помоћу тастатуре.

Vi

Vi је, као и Emacs, програм који се развија већ више од тридесетак година а настао је еволуцијом још старијих едитора текста као што су ed и ex. За ex је било својствено то што је текст уношен и уређиван уписивањем наредби. Vi је првенствено био графички режим рада за ex а сам назив vi је добио по скраћеници за наредбу visual у ex-у. Vi још увек подржава и ex режим рада. У почетку је потребно уложити одређену количину времена како би основни проблеми са којима се почетници срећу били савладани.

Слика 1. Vi едитор

Први проблем са којим се почетници срећу је тај што, када отворе програм за писање текста, они желе да пишу, а vi им то не дозвољава. Реч је о 3 режима рада (mode): нормални (normal), режим за писање (insert) и визуелни режим (visual). У нормалном режиму рада, у којем се vi налази чим је покренут, корисник може да позиционира курсор на жељено место у тексту, да уклони или убаци део текста, мења подешавања програма, позива команде и све остало што не спада у писање. У режим писања је могуће прећи на више начина у зависности шта желимо да урадимо пре или после преласка у режим за писање. Могло би се рећи да у овом нормалном режиму рада ниједна типка на тастатури заправо не бележи нови знак у текст, што многима у почетку није нормално. У режим за писање је могуће прећи уписивањем i, a, o, O, r, cw или c0, c$ и на много других начина. Ово је други проблем, много пречица које треба попамтити. Трик је у томе да не треба попамтити све те силне пречице већ у почетку треба научити само оне које су неопходне и њих користити неко време. Касније, када приметите да на одређену рутину губите време, потражите мало по интернету и сигурно ћете наћи решење. Повратак у нормалан режим се врши притиском на ESC. Притискање типке ESC корисницима овог едитора постаје рефлексна радња. Улога визуелног режима је, пре свега, означавање дела текста - селекција. У визуелни режим се прелази притиском на v или V а затим се текст означава померањем курсора (наравно, за то служе h, j, k и l). Притиском на v, прелази се у режим за селектовање „слово по слово“, као што би се то радило и показивачем миша. „Велико V“ покреће визуелни режим за означавање читавих редова. Када је део текста означен он може бити уклоњен, измењен, копиран или нешто треће, на пример сортиран.

Слика 2. Vi пречице

Трећи проблем са којим се почетници могу сусрести (или смо ми то видели као проблем) је „а зашто би се неко мучио тиме?“ Следи листа најчешћих разлога и објашњења:

Vi је много „бржи“ за рад јер нема непрестаног премештања руку са тастатуре на миша, а и уз учење врло малог броја пречица, курсор се једноставно створи тамо где погледате.

Vi је конзолни програм, изузетно лаган по питању ресурса и представља стандард (налазио се и најчешће се још увек налази на већини Unix-оликих система). Постоје и разне нове верзије од којих су међу најомиљенијим Vim (vi improved) са својим графичких окружењем gVim, elvis, nvi, итд.

У изузетно снажној спрези је са системским алатима што значи да су алати, као на пример pipe, врло употребљиви. Ово у пракси значи да излаз било које shell команде можете сачувати у едитору или било којом командом обрадити текст који се тренутно налази у едитору.

Велики број скрипти и проширења помоћу којих vi постаје едитор по мери.

Преостало је да споменемо још само нешто. Vi је едитор текста у поприлично уском смислу тог израза, а то значи да је помоћу њега могуће уређивати само текстуалне датотеке. То никако не умањује његову употребну вредност јер се у комбинацији са алатом какав је LaTeX могу постићи изузетни резултати. Иако је vi оригиналан програм о којем се толико прича, вероватно је vim сада могуће много чешће срести. Овај текст није упутство или водич за учење, а право место за почетак vi/vim пустоловине је vimtutor који стиже уз vim. За напредније теме постоје опширнији приручници као што је то рецимо „Vim Book“.

Слика 3. GVim

Emacs

Слика 4. Emacs лого

Са друге стране, Emacs важи за робустан едитор који у себи садржи заиста исцрпан низ додатака разне намене, e-mail клијент, тетрис, календар па чак и личног психотерапеута. Код Emacs-а режими односно модови имају другачије значење него у vi/vim контексту. Emacs режими су више налик скриптама које има vi. Можда почетници лакше прихватају Emacs него Vi из разлога што је више налик класичним едиторима, нема три стална режима као vi (normal, insert и visual) и није потребна никаква посебна акција да би се почело са уносом новог текста. Друга значајна разлика је што пречице на тастатури више нису доступне само у једном одређеном режиму већ се активирају комбинацијом тастера. Дакле, када је притиснута типка са словом, подразумева се да желите да упишете то слово, а ако желите да урадите нешто посебно, за то је потребно притиснути неку од специјалних типки (ctrl, alt, shift). Emacs је на гласу да троши много хардверских ресурса док је vi заиста минималистичко решење, али у данашње време овај критеријум се може и занемарити.

Слика 5. Emacs

Неки од адута које крије Emacs су и:

„ASCII art“ цртање

Напредан рад са табелама у текстуалним документима (.txt)

Emacs није само текстуални едитор и има битно бољу подршку за приказ графичких елемената, као што су: фотографије, шеме или математичке формуле

Корисни линкови:

[1] http://www.vim.org/
[2] http://www.yolinux.com/TUTORIALS/LinuxTutorialAdvanced_vi.html
[3] Vim Book (PDF)
[4] http://www.gnu.org/software/emacs/

Интернет, мреже и комуникације

E-криминал – 2. део

Аутор: Владимир Цицовић

Разлика између физичког и cyber криминала

Физички криминал захтева координацију више људи, спретност, срећу и добру припрему. Са друге стране, cyber криминал почиње већ куповином једне од алатки за ширење, у почетку, мале botnet мреже. Одређени алати (еxploit kits) омогућавају мање вештом и информисаном појединцу да изврши значајне криминалне радње, да би га потом медији сасвим погрешно именовали - „хакером“. Заправо, реч је о особи која је извршила кривично дјело путем рачунара, рачунарске мреже, па се тако ради о криминалцу. Међутим, због холивудских филмова, хакер је често свака особа која „проваљује“ у рачунаре и чини лоше ствари. Прави hacking можемо назвати разним именима, али не и cyber криминалом.

За разлику од физичког свијета, појединац може сам организовати вршење кривичног дјела уз помоћ најјефтиније рачунарске опреме односно, може изградити огромну мрежу заражених рачунара, остати непримjећен и бити пријетња за институције или кориснике интернета. За разлику од криминала у физичком свијету, cyber криминал на нашим просторима није истражен - макар не у толикој мјери колико се вјерује да је истражен. Полицијске агенције немају план нити стратегију како зауставити оно што они називају hacking-ом. Разлог је једноставан: никада нису имали стручњака који разумије хакерску културу, разликује cyber криминал од етичког хаковања. Потом, не постоје стандарди по којима институције морају бити усклађене на интернету, а непостојање правног и практичног оквира додатно поспјешује раст и разноликост cyber криминала. Споменимо као примјер за разноликост групе које FBI зове spam-kings, односно људе који сваког тренутка могу послати преко десет милиона нежељених е-писама, стичући овом нелегалном рекламом финансијску корист.

Разлика између хакерског дјеловања и cyber криминалног дјеловања

Хакер је, послужићемо се једноставном „гиковском“ дефиницијом, особа која заобилази правила тако што их изучава и проналази „логичку“ рупу коју искоришћава. Хакер је обично „позитивац лик“ који прави програме, мреже - и понекад заобилази правила уз помоћ своје креативности и способности. Међу првим хакерима је био творац модема, тако што је схватио да може спојити два рачунара уз помоћ телефонске линије. Захваљујући њему, ми имамо данашњи модерни интернет (прије једне деценије модем је био основа за комуникацију два рачунара и за спајање на интернет).

Хакери претходне три деценије користе рачунаре да би дошли до рачунарских система. Ово је „спорт“ у којем особа учесник покушава да надмаши особу која је поставила заштиту (у виду шифри, заштитних мјера, као што је firewall, и слично). Особе које буду успјешне у упаду пријаве упад и начин на који им је успио: и тад говоримо о „етичким хакерима“. Особе које упадну у важне системе и не пријаве упад су хакери. Међутим, појединици који не само што не пријаве упад већ приступ или информације продају - заправо су cyber криминалци. То је основна разлика између hacker-a и cyber криминалаца, а позната је и као whitehat, greyhat и blackhat. Термини долазе од „црних шешира“ који су се користили у каубојским филмовима за негативце. Grayhat је особа која је помало и једно и друго. Whitehat је углавном стручњак за безбједност (security expert) који ради за одређене организације или за себе, али својим радом не угрожава никога. Blackhat је особа која се стриктно држи криминалног дјеловања против особа/организација/држава.

Особе које се сматрају hacker-има су:
* Richard Stallman (GNU leader)
* John „captain crunch“ Drapper (Phone Hacker - Phreaker)
* Steve Wozniak (Apple-ов први инжењер и творац Apple рачунара)
* Kevin Mitnick („Младић“ који се увалио у невољу због своје знатижеље)

Постоје и особе који су у cyber свијету анонимни али који су такође придонијели развоју софтверске индустрије, те себе сматрају хакерима.

Наставиће се… 

Сам свој мајстор

Jinja2 шаблони

Аутор: Ромео Млинар

У претходном броју показали смо како направити једноставан web програм у CherryPy framework-у. Овога пута осврнућемо се на израду шаблона (енгл. templates), односно на динамичко спајање програма и коначног садржаја на страници, видљивог корисницима. Осврнућемо се на издвајање садржаја, његово форматирање у HTML и логику унутар шаблона.

Шта је templating engine? У овом тексту зваћемо га просто – шаблон. Реч је о софтверском систему за стварање web страница на серверу из предефинисаних образаца. Шаблон добија потребне информације, често претходно обрађене, и на основу унапред одређених правила ствара коначну страницу коју сервер потом прослеђује кориснику. На пример, шаблон након пријаве корисника добија податке о регистрованом кориснику Пери који има три непрочитане поруке; динамички се потом реченица „Здраво, корисниче {ИМЕ}, имате {БРОЈ} непрочитане поруке“ претвара у „Здраво, корисниче Перо, имате 3 непрочитане поруке“. Исти шаблон се користи за све кориснике. Шаблони садрже и програмски кôд (логичке блокове, петље, макрое) што растерећује основу програма.

Jinja2 је „језик за израду шаблона у Python-у“. Инсталира се и позива као Python библиотека а може се користити у сваком framework-у који подржава овај језик. Jinja2 шаблони могу се позивати у заштићеном режиму (sandboxed), брзи су, компајлирају се у Python-ов bitecode. Грешке је лако уочити у току извршавања јер интерпретер упућује на линију у шаблонској датотеци.

Погледајмо пример једне датотеке писане у Jinja2 систему.

Шаблонска датотека indeks.html:

{# Датотека indeks.html. Ради једноставности нисмо укључили примере
   слагања броја поруке и фразе 'непрочитана порука'. #}

<div class=“messages“>
Здраво, {{'корисниче' if sex == 'm' else 'кориснице'}} {{name}}.
{% if unread_msg_number == 1 %}
Имате <b>једну</b> непрочитану поруку.
{% elif unread_msg_number == 0 %}
<b>Немате</b> непрочитаних порука.
{% else %}
Имате <b>{{unread_msg_number}}</b> непрочитаних порука.
{% endif %}
</div>

Видимо да се ради о HTML коду у који је убачен логички кôд Jinja2 шаблона. Све што није оивичено витичастим заградама појавиће се одмах на страници, док ће се остали делови шаблона извршити пре излаза.

Ево нешто измењеног примера са званичног сајта за CherryPy (ЛиБРЕ! број 3), у којем се наведени шаблон користи:

import cherrypy
from jinja2 import Environment, FileSystemLoader
env = Environment(loader=FileSystemLoader('templates'))

class Root:
    @cherrypy.expose
    def index(self):
        tmpl = env.get_template('indeks.html')
        return tmpl.render(name='Пера', unread_msg_number=1, sex='m')

Шаблоне смо убацили у фасциклу templates, тако да су на располагању целом програму. Шаблон који овде користимо захтева три вредности: име корисника (name), пол корисника (sex) и број непрочитаних порука (unread_msg_number). Вредности се шаблону предају у методу .render. Погледајмо сада које реченице добијамо за наредне примере прослеђених вредности.

name = 'Пера'
unread_msg_number = 0
sex = 'm'

Здраво, корисниче Перо. *Немате* непрочитаних порука.

Погледајмо други пример:

name = 'Ивана'
unread_msg_number = 8
sex = 'f'

Здраво, кориснице Ивана. Имате *8* непрочитаних порука.

Логички кôд унутар шаблона саставио је реченице на основу датих правила. Тако смо добили одговарајући род у вокативу, јер је шаблон добио упутства да штампа „здраво, корисниче“ само уколико се ради о мушком роду (вредност sex = 'm'). Неколико грана if команде проверило је број непрочитаних порука и одабрало одговарајућу реченицу. У Jinja2 шаблонима све вредности оивичене дуплом витичастом заградом се одмах штампају, па смо тако исписали име корисника (или кориснице) наредбом

{{name}}

Jinja2 шаблони подржавају много Python наредби а ту су и напредне технике попут наслеђивања (inheritance) шаблона и издвајање макро наредби у засебне целине, што омогућава израду сложених страница. Уколико сте обратили пажњу (и ако читате ћирилично издање часописа) видели сте да у Python кôду и шаблону користимо ћирилицу без нарочитог кодирања. Ово је могуће јер смо користили издања CherrPy и Jinja2 за Python 3.

Шаблонски систем Jinja2 (BSD лиценца) активно развија The Pooco Team, под чијим „пајтоновским“ окриљем се налазе и Flask, Pygments, Sphinx и Werkzeug. Jinja2 користе велики сајтови као што су, између осталих, Mozilla, SourceForge и Instagram.

Користан линк:
http://jinja.pocoo.org/

GNU/Linux DAW – 3. део

Аутор: Горан Мекић

DAW и компоненте

Већ смо поменули у претходним бројевима да се DAW-ом понекад сматра и софтвер који снима и контролише остале аудио програме. Један од таквих програма је OpenOctave. У овом чланку ће бити описане основе рада са OpenOctave програмом.

OpenOctave

Слика 1: Composer

Ако сте икада радили са Cubase-ом, Sonar-ом, Logic-ом или сличним, наћи ћете се у поприлично познатом окружењу. Сваки програм ове намене има траке (MIDI, аудио), bus, aux, input и output. О овоме ће бити речи даље у чланку. Оно што је вама битно је да имате MIDI и аудио траке. MIDI ћете скоро па увек користити за унос нота за ритам бубњева (можда и неких других инструмената, то већ зависи од вас и вашег студија), док у аудио траке снимате глас, гитару и бас. На слици 1 видите 3 траке: master, drums и guitar. Master је главни излаз из OpenOctave-a, drums је MIDI трака, док је guitar аудио трака. Осим master траке, све остале можете да додајете (десни клик испод трака „Add MIDI Track“ или „Add Audio Track“, на пример) и бришете (десни клик на траку и „Delete Track“) по вашој жељи. Сигурно сте приметили да свака трака има „r“, „m“ и „s“ дугме, што представља Record, Mute и Solo. Наравно, саме за себе, траке и нису превише корисне. Оно што вам треба је да тракама доделите улазе и излазе. Ако притиснете F2 на тастатури, добићете прозор под називом „Connection Manager“, слика 2. Он служи да тракама доделите одакле ће читати свој улаз и чему ће предати свој излаз. Ако кликнете на назив траке, на пример „capture_1“ на „cloop“ програму (сетите се, то је ALSA емулација у JACK-у) и превучете миша до „guitar-in_0“ на „OOStudio Audio“, повезаћете на леви канал траке под називом „guitar“ леви излаз сваког аудио програма који за звук користи ALSA-у. На исти начин се повезују траке било ког типа. Приметите да су аудио траке наранџасте, MIDI траке светло плаве, итд. Сваки од горе поменутих типова трака има своју боју. Разлог за то је што не можете повезати аудио излаз на MIDI улаз, па ради боље прегледности боје вам омогућавају лак увид у то шта се са чим може повезати. Ово је срце OpenOctave програма, пошто скоро све што ће вам требати је да снимите у траку неки сигнал и предате га даље.

Слика 2: Connection Manager

Оно што ћете сигурно желети је да на неку од трака убаците ефекат. Кликните на доње лево дугме које изгледа као 4 траке под називом „The Mixer Doc“. Појавиће вам се траке у доњем делу програма. Кликните на дугме са стрелицама које показују лево и десно ↔ па на FX. Добићете много слотова у којима пише empty. У њих ћете ставити ефекат по жељи. Кликните десним дугметом миша на „empty“ па на „new“ и из листе изаберите, на пример, „Invada Early Reverb“ (под претпоставком да је invada-studio-lv2 пакет инсталиран на вашем систему) и кликните на „OK“. Уместо „empty“ ће сада писати име ефекта који сте убацили. Двоклик на овај назив ће вам отворити прозор ефекта у коме можете да подешавате параметре истог, слика 3. Наравно, за неке ефекте можете да мењате параметре у зависности од тога где се у песми налазите, као на пример да лагано смањујете један од параметара. Ако кликнете на дугме на траци под називом „Toggle Automation“ (иконица изгледа као мало ротирано слово Z), појавиће вам се сви параметри које можете динамички да мењате. Кликните на иконицу која исто изгледа али се налази изнад Master траке под називом „Edit automation“ и моћи ћете да мењате криву датог параметра. Ако треба да додате још неку тачку у којој се вредност параметра почиње мењати, држите CTRL и кликните на линију која представља вредност параметра.

Слика 3: Invada Early Reverb

Још једна интересантна ствар је „punch recording“. Приметите да у скроз доњем десном углу, слика 1, имате 2 заставице, једну која је окренута лево, и другу окренуту десно. Прва се зове „punch in“, а друга „punch out“. Идеја је једноставна. Претпоставите да имате снимљен бубањ и треба да снимите гитару. Сигурно вам треба пар тактова да бисте добили осећај ритма, пре него што почнете стварно снимање. Кликните на заставице, а онда десним кликом негде на time bar (видећете да пише у горњем левом углу „4/4“) поставите „punch out“, а средњим кликом на исти бар, „punch in“. Добићете две усправне линије зелене боје. Оне служе да вам кажу где ће тачно бити снимљено оно што трака добије на свом улазу. Поједностављено, ово значи да ће OpenOctave снимати само између punch in и punch out заставица. Ова опција је веома корисна да бисте добили клипове који су тачно жељене дужине.

Приметите на слици 1 скроз доле лево, падајући мени у коме тренутно пише „Off“. То значи да ће вас OpenOctave пустити да поставите „punch“ заставице где год ви да кликнете. Ово у већини случајева није оно што хоћете и вероватно бисте желели да вас OpenOctave ограничи у смислу да заставице можете поставити само на тачне мере (на пример, 4, 8, 16 тактова …). Експериментишите мало са овим и видите шта вам највише одговара.

Претпоставимо да желите да унесете ноте за ритам бубња. Оно што вам треба је нови клип у MIDI траци и повезивање са ритам машином, о чему ће бити речи у следећем броју. За сада ћете научити како да уређујете MIDI ноте и клипове. Стисните слово „D“ на тастатури, што би требало да измени курсор који ће сада изгледати као оловка. Притисните леви тастер миша негде на drums траци и развуците пар тактова, а онда пустите миша. Добили сте празан MIDI клип. Притисните слово „A“ на тастатури и курсор ће се вратити у стандардни облик: стрелица. Двоклик на новонастали клип ће отворити performer, слика 4. Са леве стране ће вам се приказати клавијатура, а са десне решетка у коју можете стављати ноте. Поново стисните „D“ на тастатури да бисте активирали оловку, а онда кликовима по решетки додајте ноте. Ако сада кликнете на решетку и кренете да развлачите ноту, нота ће бити дужа или краћа у зависности од тога како сте је нацртали. Обратите пажњу да ноте можете унети само у опсегу који заузима ваш клип.

Слика 4: Performer

Једном када имате целу песму, треба да export-ујете у wav. Кликните на „r“ дугме на Master траци, слика 1.

Оно што вам остаје је да експериментишете, испробавате plugin-ове и покушате да урадите оно што сте наумили што боље. Досадашње искуство нам је показало да не постоји универзални начин за добијање најбољег резултата, па се не плашите да испробате све што вам падне на памет.

Користан линк:

[1] http://www.openoctave.org/

Мобилни кутак

Google Maps за Андроид

Аутор: Златан Васовић

Увод

Google је одавно направио Google Maps за Андроид. Недавно се појавила нова верзија програма која доноси бројне новине. Долази са сваким Андроид уређајем али најновију верзију није могуће добавити на свим уређајима. Најновији Google Maps се може у потпуности искористити само ако живите у САД и имате неки од Google-ових Nexus уређаја са најновијом верзијом Андроида (у овом случају Jelly Bean). Мотив Google Maps-а је Never carry a paper map again („Да вам папирна мапа никад више не затреба“).

Стандардне опције

Google Maps има стандарду опцију коришћења као мапе (Maps), интеграцију са Google Plus-ом (Local), могућност да одаберете омиљена места као и доступне 3D зграде.

Уколико идете на летовање, најбоља опција јесте укључити чување привремених података („кеша“) и похранити мапу у offline режиму: касније је можете наћи у делу „My Places“. Ово може послужити и као добра опција уколико немате добар пријем на Андроид уређају а треба вам мапа вашег града (уколико је реч о неком већем граду).

Слика 1. Offline мапе

Ту су и Latitude и Check In опције за друштвено умрежавање. Опција Local, интегрисана са Google Plus-ом, даје резултате претраге околине које обезбеђује Zagat, сервис који је познат као најбоље место за проналажење ресторана и сл.

Слика 2. Local

Google нас је оставио без опција Offers и „Навигације“. „Навигацију“ бар можете да видите уживо, док Offers можете да гледате само на снимцима екрана са интернета. Став је Google-а да Србија још нема увек довољно добру мапу, тако да „Навигације“ још неће бити. Уколико желите да помогнете унапређењу мапе Србије на Google Maps-у то можете да урадите уз помоћ Map Maker-а (http://www.google.com/mapmaker).

Слика 3. Google навигација још није доступна у Србији

Нови лого, нове опције

Google је у новој верзији Maps-а додао нове опције (границе и поштанске бројеве градова приликом претраге, могућност претраживања у transportation (превоз) режиму, day-by-day (дан-по-дан) опцију прегледа места…), унапредио део за преглед саобраћаја и променио лого Google Maps-а. Све нове опције раде одлично, а нови лого је право освежење.

Слика 4. Нове мапе

Street View на Google Maps и Labs

Google Maps има и експерименталне опције у Labs-у од којих нам се највише допала опција Measuring („мерење“). Ту је и опција Bigger text („већи текст“), док је опција Intersection Explorer доступна само ако промените језик у енглески, али је ипак доступна и у Србији.

Слика 5. Мерење

Street View на Google Maps је добра опција која вам омогућава да прегледате улице као да се налазите на лицу места. Њу морате из неког разлога ажурирати посебно (на Google Play Store-у је доступна као посебан програм али је на сваком Андроид уређају унапред инсталирана и не можете је видети у листи програма).

Коначан утисак и статистика

Google Maps је одличан програм али нажалост, нису све опције које овај програм може да пружи доступне у Србији. Након дужег коришћења је оставио добар утисак.

Оцена Google Maps-а на Play Store-у је 4,4 према оценама 2.101.783 корисника. Инсталиран је 100 милиона до 500 милиона пута према званичним подацима. Реакције домаћих корисника нису баш најбоље у најновијој верзији. 

Смешне стране

Жаргон датотека – прича

OS и JEDGAR

Ова прича садржи доста обичаја и навика у заједници програмера на ITS систему.

На ITS оперативном систему је постојао програм који је дозвољавао кориснику да види шта се налази на екрану терминала неког другог корисника. Он је шпијунирао излаз другог корисника тако што је анализирао унутрашњост надгледачког склопа. Шпијун излаза се звао OS (на енглеском output spy). Иако је за остатак рачунарског света OS значило оперативни систем, за старе ITS хакере је ова скраћеница увек означавала „шпијуна излаза“.

OS је радио јер је ITS систем намерно имао мало „заштите“ која би спречила кориснике да упадају у делове система других корисника. Ипак, постојао је други програм који би аутоматски обавестио корисника уколико би неко почео да надгледа његов екран. Радио је на исти начин као и шпијун излаза, гледајући унутрашњост оперативног система да би видео да ли још неко гледа у унутрашњост која је повезана са његовим излазом. Овај „протившпијунски“ програм се звао JEDGAR и назван је тако у част бившег шефа FBI-ја (J. Edgar Hoover).

Али, не завршава се прича овде. JEDGAR би онда затражио од корисника „дозволу за убијање“. Ако би корисник потврдно одговорио, JEDGAR би заиста „упуцао“ шпијунски програм. Нажалост, испоставило се да је ово учинило живот сувише насилним, нарочито када су туристи сазнали за ово. Један од системских хакера је решио овај проблем тако што је заменио JEDGAR са програмом који је само симулирао његов посао. Било је потребно време за ову замену зато што је свака копија програма морала бити закрпљена. И дан-данас нико не зна колико људи није знало да је JEDGAR оскрнављен.

И даље постоји сигурносни модул зван JEDGAR унутар Unisys MCP система. Непознато је да ли је именовање овог модула извршено у част претходно описаном догађају или је независан изум.

Жаргон датотека – појам

Плави Екран Смрти: g.
[чест појам] Овај појам се заправо односи на стари Плави екран смрти али је његова употреба много чешћа данас (многи нехакери га користе). Услед екстремне ломљивости и кварљивости Microsoft Windows система, програми који се лоше понашају могу једноставно да оборе систем (некада и сам систем спонтано обори себе). Плави екран смрти је резултат лошег понашања таквих програма (скраћено BSOD - Blue Screen of Death). Често је украшен хексадецималним грешкама. Следећи унос је са такмичења у салонској Хаику поезији, чини се да је настао пре популаризације термина:

//Windows NT// је пао.
Ја сам Плави екран смрти
Нико не може чути твој врисак.

Штреберски вицеви

Да ли си чуо да постоји живот изван нета?

Лажеш, дај линк

***

Знаш ли да се појавио NLO?

О каквој верзији LibreOffice-a причаш?

***

Стрип